# Europos Sąjungos L 182/2004

| | ISSN 1725-5120 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 182 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 47 tomas2004m. gegužės 19d. |

ISSN 1725-5120

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 182

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

47 tomas2004m. gegužės 19d.

---

| Turinys | | I   Aktai, kuriuos skelbti privaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | 2004 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 989/2004 iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 151/2003 dėl importuojamų tam tikrų struktūriškai orientuotų elektrotechninių lakštų, kurių kilmės šalis yra Rusija, apmokestinimo galutiniu antidempingo muitu | 1 |
| | * | 2004 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 990/2004 iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 151/2003 dėl importuojamų tam tikrų struktūriškai orientuotų elektrotechninių lakštų, kurių kilmės šalis yra Rusija, apmokestinimo galutiniu antidempingo muitu | 5 |
| | * | 2004 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 991/2004 iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1100/2000 dėl importuojamo silicio karbido, kurio kilmės šalys yra Kinijos Liaudies Respublika, Rusijos Federacija ir Ukraina, apmokestinimo galutiniu antidempingo muitu ir dėl Komisijos sprendimu 94/202/EB priimto įsipareigojimo pratęsimo | 18 |
| | * | 2004 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 992/2004 iš dalies keičiantis Reglamentą (EEB) Nr. 3068/92 dėl importuojamo kalio chlorido, kurio kilmės šalys yra Baltarusija, Rusija ir Ukraina, apmokestinimo galutiniu antidempingo muitu | 23 |
| | * | 2004 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 993/2004 iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 658/2002 dėl importuojamo amonio nitrato, kurio kilmės šalis yra Rusija, apmokestinimo galutiniu antidempingo muitu ir Reglamentą (EB) Nr. 132/2001 dėl importuojamo amonio nitrato, kurio kilmės šalys yra Lenkija ir Ukraina, apmokestinimo galutiniu antidempingo muitu ir laikino muito galutinio surinkimo, bei Lietuvos kilmės importui taikomos antidempingo procedūros nutraukimo | 28 |
| | | 2004 m. gegužės 18 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 994/2004 nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą | 34 |
| | | 2004 m. gegužės 18 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 995/2004 dėl galvijienos sektoriaus produktų, kurių kilmės šalis yra Botsvana, Kenija, Madagaskaras, Svazilendas, Zimbabvė ir Namibija, importo licencijų | 36 |
| | | 2004 m. gegužės 18 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 996/2004 iš dalies pakeičiantis importo muitus grūdų sektoriuje | 38 |

Turinys

I   Aktai, kuriuos skelbti privaloma

Puslapis

*

2004 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 989/2004 iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 151/2003 dėl importuojamų tam tikrų struktūriškai orientuotų elektrotechninių lakštų, kurių kilmės šalis yra Rusija, apmokestinimo galutiniu antidempingo muitu

1

*

2004 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 990/2004 iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 151/2003 dėl importuojamų tam tikrų struktūriškai orientuotų elektrotechninių lakštų, kurių kilmės šalis yra Rusija, apmokestinimo galutiniu antidempingo muitu

5

*

2004 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 991/2004 iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1100/2000 dėl importuojamo silicio karbido, kurio kilmės šalys yra Kinijos Liaudies Respublika, Rusijos Federacija ir Ukraina, apmokestinimo galutiniu antidempingo muitu ir dėl Komisijos sprendimu 94/202/EB priimto įsipareigojimo pratęsimo

18

*

2004 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 992/2004 iš dalies keičiantis Reglamentą (EEB) Nr. 3068/92 dėl importuojamo kalio chlorido, kurio kilmės šalys yra Baltarusija, Rusija ir Ukraina, apmokestinimo galutiniu antidempingo muitu

23

*

2004 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 993/2004 iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 658/2002 dėl importuojamo amonio nitrato, kurio kilmės šalis yra Rusija, apmokestinimo galutiniu antidempingo muitu ir Reglamentą (EB) Nr. 132/2001 dėl importuojamo amonio nitrato, kurio kilmės šalys yra Lenkija ir Ukraina, apmokestinimo galutiniu antidempingo muitu ir laikino muito galutinio surinkimo, bei Lietuvos kilmės importui taikomos antidempingo procedūros nutraukimo

28

2004 m. gegužės 18 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 994/2004 nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

34

2004 m. gegužės 18 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 995/2004 dėl galvijienos sektoriaus produktų, kurių kilmės šalis yra Botsvana, Kenija, Madagaskaras, Svazilendas, Zimbabvė ir Namibija, importo licencijų

36

2004 m. gegužės 18 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 996/2004 iš dalies pakeičiantis importo muitus grūdų sektoriuje

38

| | | Aktai, priimti remiantis Europos Sąjungos sutarties V antraštine dalimi |
| --- | --- | --- |
| | * | 2004 m. gegužės 17 d. Bendrieji veiksmai 2004/494/BUSP dėl Europos Sąjungos paramos integruoto policijos padalinio Kongo Demokratinėje Respublikoje (KDR) įsteigimui | 41 |
| | * | 2004 m. gegužės 17 d. Tarybos bendrieji veiksmai 2004/495/EB dėl paramos TATENA veiklai pagal jos Branduolinio saugumo programą ir įgyvendinant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją | 46 |

Aktai, priimti remiantis Europos Sąjungos sutarties V antraštine dalimi

*

2004 m. gegužės 17 d. Bendrieji veiksmai 2004/494/BUSP dėl Europos Sąjungos paramos integruoto policijos padalinio Kongo Demokratinėje Respublikoje (KDR) įsteigimui

41

*

2004 m. gegužės 17 d. Tarybos bendrieji veiksmai 2004/495/EB dėl paramos TATENA veiklai pagal jos Branduolinio saugumo programą ir įgyvendinant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją

46

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Aktai, kuriuos skelbti privaloma

| 19.5.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 182/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 182/1

---

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 989/2004

2004 m. gegužės 17 d.

iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 151/2003 dėl importuojamų tam tikrų struktūriškai orientuotų elektrotechninių lakštų, kurių kilmės šalis yra Rusija, apmokestinimo galutiniu antidempingo muitu

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 8 straipsnį, 11 straipsnio 3 dalį, 21 straipsnį ir 22 straipsnio c dalį,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą po konsultacijų su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

A.   PROCEDŪRA

1.   Galiojančios priemonės

| (1) | Reglamentu (EB) Nr. 990/2004 (2) Taryba iš dalies pakeitė Reglamentą (EB) Nr. 151/2003 dėl importuojamų tam tikrų struktūriškai orientuotų elektrotechninių lakštų (toliau – aptariamas produktas), kurių kilmės šalis yra Rusija, apmokestinimo galutiniu antidempingo muitu (3). |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (EB) Nr. 990/2004 (2) Taryba iš dalies pakeitė Reglamentą (EB) Nr. 151/2003 dėl importuojamų tam tikrų struktūriškai orientuotų elektrotechninių lakštų (toliau – aptariamas produktas), kurių kilmės šalis yra Rusija, apmokestinimo galutiniu antidempingo muitu (3).

| (2) | Buvo nustatyta 40,1 % muito norma taikoma grynai, laisvai Bendrijos muitų teritorijoje Novolipetsky Iron & Steel Corporation (NLMK) pagaminto importuojamo aptariamo produkto, kurio kilmės šalis yra Rusija, kainai prieš apmokestinimą muito mokesčiu, ir 14,7 % muito norma VizStal Ltd pagaminto importuojamo aptariamo produkto kainai. |
| --- | --- |

(2)

Buvo nustatyta 40,1 % muito norma taikoma grynai, laisvai Bendrijos muitų teritorijoje Novolipetsky Iron & Steel Corporation (NLMK) pagaminto importuojamo aptariamo produkto, kurio kilmės šalis yra Rusija, kainai prieš apmokestinimą muito mokesčiu, ir 14,7 % muito norma VizStal Ltd pagaminto importuojamo aptariamo produkto kainai.

2.   Tyrimas

| (3) | 2004 m. kovo 20 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (4) paskelbdama pranešimą Komisija pareiškė inicijuojanti dalinę tarpinę galiojančių priemonių (toliau – priemonės) peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį ir 22 straipsnio c punktą. |
| --- | --- |

(3)

2004 m. kovo 20 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (4) paskelbdama pranešimą Komisija pareiškė inicijuojanti dalinę tarpinę galiojančių priemonių (toliau – priemonės) peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį ir 22 straipsnio c punktą.

| (4) | Peržiūra buvo pradėta Komisijos iniciatyva, siekiant išnagrinėti, ar dėl Europos Sąjungos plėtros 2004 m. gegužės 1 d. (toliau – plėtra) ir atsižvelgiant į Bendrijos intereso aspektą, reikia suderinti priemones, kad būtų išvengta staigaus ir pernelyg didelio neigiamo poveikio visoms suinteresuotosioms šalims, įskaitant naudotojus, platintojus ir vartotojus. |
| --- | --- |

(4)

Peržiūra buvo pradėta Komisijos iniciatyva, siekiant išnagrinėti, ar dėl Europos Sąjungos plėtros 2004 m. gegužės 1 d. (toliau – plėtra) ir atsižvelgiant į Bendrijos intereso aspektą, reikia suderinti priemones, kad būtų išvengta staigaus ir pernelyg didelio neigiamo poveikio visoms suinteresuotosioms šalims, įskaitant naudotojus, platintojus ir vartotojus.

3.   Suinteresuotosios tyrimo šalys

| (5) | Visoms Komisijai žinomoms suinteresuotosioms šalims, įskaitant Bendrijos pramonę, Bendrijos gamintojų ar naudotojų asociacijas, eksportuojančius gamintojus atitinkamoje valstybėje, atitinkamų valstybių importuotojus ir jų asociacijas bei atitinkamas valdžios institucijas, taip pat suinteresuotosioms šalims dešimtyje naujų valstybių narių, kurios įstojo į Europos Sąjungą 2004 m. gegužės 1 d. (toliau – ES 10), buvo pranešta apie tyrimo inicijavimą ir suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę, pateikti informaciją ir patvirtinamuosius įrodymus, laikantis inicijavimo pranešime numatyto termino. Visos suinteresuotosios šalys, kurios prašė išklausyti jų nuomonę ir nurodė priežastis, kodėl tai turėtų būti padaryta, buvo išklausytos. |
| --- | --- |

(5)

Visoms Komisijai žinomoms suinteresuotosioms šalims, įskaitant Bendrijos pramonę, Bendrijos gamintojų ar naudotojų asociacijas, eksportuojančius gamintojus atitinkamoje valstybėje, atitinkamų valstybių importuotojus ir jų asociacijas bei atitinkamas valdžios institucijas, taip pat suinteresuotosioms šalims dešimtyje naujų valstybių narių, kurios įstojo į Europos Sąjungą 2004 m. gegužės 1 d. (toliau – ES 10), buvo pranešta apie tyrimo inicijavimą ir suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę, pateikti informaciją ir patvirtinamuosius įrodymus, laikantis inicijavimo pranešime numatyto termino. Visos suinteresuotosios šalys, kurios prašė išklausyti jų nuomonę ir nurodė priežastis, kodėl tai turėtų būti padaryta, buvo išklausytos.

| (6) | Šiuo atžvilgiu savo nuomonę pareiškė šios suinteresuotosios šalys:






  a) | Bendrijos gamintojų asociacija:






  — | Europos geležies ir plieno pramonių konfederacija (Eurofer) |
| --- | --- | --- | --- |

(6)

Šiuo atžvilgiu savo nuomonę pareiškė šios suinteresuotosios šalys:

a)

Bendrijos gamintojų asociacija:

—

Europos geležies ir plieno pramonių konfederacija (Eurofer)

| b) | eksportuojantys gamintojai:






  — | Novolipetsky Iron & Steel Corporation (NLMK), Lipetskas, |
| --- | --- | --- |

b)

eksportuojantys gamintojai:

—

Novolipetsky Iron & Steel Corporation (NLMK), Lipetskas,

| — | VizStal Ltd., Jekaterinburgas |
| --- | --- |

—

VizStal Ltd., Jekaterinburgas

B.   APTARIAMAS PRODUKTAS

| (7) | Aptariamas produktas yra toks pat kaip ir pirminiame tyrime nagrinėtas produktas, t. y. neplatesni nei 500 mm struktūriškai orientuoti šalto valcavimo lakštai ir juostos iš silicinio elektrotechninio plieno, kurių kilmės šalis yra Rusija ir kurie klasifikuojami taikant KN kodus 7225 11 00 ir ex 7226 11 00. Šis produktas naudojamas elektromagnetiniuose prietaisuose ir energijos bei paskirstymo transformatoriuose. |
| --- | --- |

(7)

Aptariamas produktas yra toks pat kaip ir pirminiame tyrime nagrinėtas produktas, t. y. neplatesni nei 500 mm struktūriškai orientuoti šalto valcavimo lakštai ir juostos iš silicinio elektrotechninio plieno, kurių kilmės šalis yra Rusija ir kurie klasifikuojami taikant KN kodus 7225 11 00 ir ex 7226 11 00. Šis produktas naudojamas elektromagnetiniuose prietaisuose ir energijos bei paskirstymo transformatoriuose.

| (8) | Gana sudėtingo SOEL gamybos proceso metu struktūros grūdai vienaašiškai kreipiami lakšto ar juostos valcavimo kryptimi, kad būtų sudarytos sąlygos sukurti aukšto efektyvumo magnetinį lauką. Šis gaminys turi atitikti magnetinės indukcijos, užpildymo faktoriaus ir didžiausio leistino permagnetinimo nuostolių lygio reikalavimus. Paprastai abi produkto pusės yra padengtos plonu izoliacijos sluoksniu. |
| --- | --- |

(8)

Gana sudėtingo SOEL gamybos proceso metu struktūros grūdai vienaašiškai kreipiami lakšto ar juostos valcavimo kryptimi, kad būtų sudarytos sąlygos sukurti aukšto efektyvumo magnetinį lauką. Šis gaminys turi atitikti magnetinės indukcijos, užpildymo faktoriaus ir didžiausio leistino permagnetinimo nuostolių lygio reikalavimus. Paprastai abi produkto pusės yra padengtos plonu izoliacijos sluoksniu.

C.   TYRIMO REZULTATAI

1.   Suinteresuotųjų šalių eksportuojančiose valstybėse pareiškimai

| (9) | Du Rusijos eksportuojantys gamintojai ir Rusijos valdžios institucijos tvirtino, kad dėl aukšto antidempingo muitų lygio ir dėl priemonių taikymo išplėtimo į ES 10, jų įprastiniai prekybos srautai į ES 10 būtų labai sutrikdyti. |
| --- | --- |

(9)

Du Rusijos eksportuojantys gamintojai ir Rusijos valdžios institucijos tvirtino, kad dėl aukšto antidempingo muitų lygio ir dėl priemonių taikymo išplėtimo į ES 10, jų įprastiniai prekybos srautai į ES 10 būtų labai sutrikdyti.

| (10) | Jie ypač pabrėžė, kad dėl staigaus ir didelio kainų šuolio, kurį sukėlė aukštas antidempingo muitų lygis, produktas tapo neįperkamai brangus, jį naudojant elektromagnetiniuose prietaisuose ir energijos bei paskirstymo transformatoriuose. |
| --- | --- |

(10)

Jie ypač pabrėžė, kad dėl staigaus ir didelio kainų šuolio, kurį sukėlė aukštas antidempingo muitų lygis, produktas tapo neįperkamai brangus, jį naudojant elektromagnetiniuose prietaisuose ir energijos bei paskirstymo transformatoriuose.

2.   Iš Bendrijos pramonės gautos pastabos

| (11) | Bendrijos pramonė pareiškė, kad nors vidutinės kainos ES 10 yra daug mažesnės nei iki 2004 m. gegužės 1 d. buvusios sudėties Europos Sąjungoje (toliau – ES 15), ji neprieštarautų jokiems pasiūlymams pereinamuoju laikotarpiu taikyti tarpines priemones, kurios neigiamai neveiktų jos padėties. |
| --- | --- |

(11)

Bendrijos pramonė pareiškė, kad nors vidutinės kainos ES 10 yra daug mažesnės nei iki 2004 m. gegužės 1 d. buvusios sudėties Europos Sąjungoje (toliau – ES 15), ji neprieštarautų jokiems pasiūlymams pereinamuoju laikotarpiu taikyti tarpines priemones, kurios neigiamai neveiktų jos padėties.

3.   Iš valstybių narių gautos pastabos

| (12) | Kai kurių ES 10 valstybių narių valdžios institucijų nuomone, specialios pereinamojo laikotarpio priemonės po plėtros turėtų būti taikomos iš Rusijos importuojamam aptariamam produktui. |
| --- | --- |

(12)

Kai kurių ES 10 valstybių narių valdžios institucijų nuomone, specialios pereinamojo laikotarpio priemonės po plėtros turėtų būti taikomos iš Rusijos importuojamam aptariamam produktui.

| (13) | Šiuo atžvilgiu buvo teigiama, kad aptariamas produktas yra labai svarbus ES 10 pramonės galutiniams naudotojams. |
| --- | --- |

(13)

Šiuo atžvilgiu buvo teigiama, kad aptariamas produktas yra labai svarbus ES 10 pramonės galutiniams naudotojams.

4.   Įvertinimas

| (14) | Turimų duomenų ir informacijos pagrindu atlikta analizė patvirtino, kad aptariamo produkto importo iš Rusijos į ES 10 apimtys 2002 ir 2003 metais buvo didelės. |
| --- | --- |

(14)

Turimų duomenų ir informacijos pagrindu atlikta analizė patvirtino, kad aptariamo produkto importo iš Rusijos į ES 10 apimtys 2002 ir 2003 metais buvo didelės.

| (15) | Kadangi aptariamas produktas yra labai svarbus ES 10 įprastiniams galutiniams naudotojams, naudojantiems pramoniniais tikslais, ir jam yra taikomas gana didelis antidempingo muitas, buvo padaryta išvada, kad Bendrijos intereso labui reikia palaipsniui suderinti šiuo metu galiojančias priemones, kad būtų išvengta staigaus ir pernelyg neigiamo poveikio visoms suinteresuotosioms šalims. |
| --- | --- |

(15)

Kadangi aptariamas produktas yra labai svarbus ES 10 įprastiniams galutiniams naudotojams, naudojantiems pramoniniais tikslais, ir jam yra taikomas gana didelis antidempingo muitas, buvo padaryta išvada, kad Bendrijos intereso labui reikia palaipsniui suderinti šiuo metu galiojančias priemones, kad būtų išvengta staigaus ir pernelyg neigiamo poveikio visoms suinteresuotosioms šalims.

5.   Išvada

| (16) | Buvo atsižvelgta į visus šiuos įvairius aspektus ir interesus ir apsvarstyta jų visuma. Iš to paaiškėjo, kad ES 10 importuotojų ir naudotojų interesai būtų labai neigiamai paveikti, jei esamos priemonės, laikinai jų nesuderinus, būtų pradėtos taikyti staiga. |
| --- | --- |

(16)

Buvo atsižvelgta į visus šiuos įvairius aspektus ir interesus ir apsvarstyta jų visuma. Iš to paaiškėjo, kad ES 10 importuotojų ir naudotojų interesai būtų labai neigiamai paveikti, jei esamos priemonės, laikinai jų nesuderinus, būtų pradėtos taikyti staiga.

| (17) | Tačiau, kaip patvirtino pati Bendrijos pramonė, priešingai, jos interesams nebūtų daromas pernelyg didelis neigiamas poveikis, jei priemonės būtų laikinai suderintos, nes šiuo metu jos negali visiškai patenkinti ES 10 vartotojų poreikių. |
| --- | --- |

(17)

Tačiau, kaip patvirtino pati Bendrijos pramonė, priešingai, jos interesams nebūtų daromas pernelyg didelis neigiamas poveikis, jei priemonės būtų laikinai suderintos, nes šiuo metu jos negali visiškai patenkinti ES 10 vartotojų poreikių.

| (18) | Tokiomis aplinkybėmis galima pagrįstai daryti išvadą, kad Bendrija nėra suinteresuota taikyti esamas priemones, jų nesuderinus, ir kad laikinai suderinus esamų priemonių taikymą importui į ES 10, neturėtų būti labai pakenkta siekiamam prekybos apsaugos lygiui. |
| --- | --- |

(18)

Tokiomis aplinkybėmis galima pagrįstai daryti išvadą, kad Bendrija nėra suinteresuota taikyti esamas priemones, jų nesuderinus, ir kad laikinai suderinus esamų priemonių taikymą importui į ES 10, neturėtų būti labai pakenkta siekiamam prekybos apsaugos lygiui.

| (19) | Šiuo tikslu buvo išnagrinėti skirtingi būdai, kaip geriausiai apsaugoti Bendrijos pramonę nuo dempingo keliamos žalos ir tuo pačiu, atsižvelgiant į Bendrijos intereso aspektą, sušvelninti ekonominį šoką, kurį po plėtros būsiančiu ekonominio prisitaikymo laikotarpiu ES 10 įprastiniams pirkėjams sukeltų antidempingo muitai. |
| --- | --- |

(19)

Šiuo tikslu buvo išnagrinėti skirtingi būdai, kaip geriausiai apsaugoti Bendrijos pramonę nuo dempingo keliamos žalos ir tuo pačiu, atsižvelgiant į Bendrijos intereso aspektą, sušvelninti ekonominį šoką, kurį po plėtros būsiančiu ekonominio prisitaikymo laikotarpiu ES 10 įprastiniams pirkėjams sukeltų antidempingo muitai.

| (20) | Buvo nuspręsta, kad geriausiai tai būtų galima pasiekti, leidžiant pereinamuoju laikotarpiu išlaikyti įprastinės apimties eksportą iš Rusijos į ES 10 netaikant antidempingo muitų. Atsižvelgiant į tai, bet kokiam eksportui į ES 10, viršijančiam šią įprastinę eksporto apimtį, būtų taikomi įprastiniai antidempingo muitai, kaip ir eksportui į ES 15. |
| --- | --- |

(20)

Buvo nuspręsta, kad geriausiai tai būtų galima pasiekti, leidžiant pereinamuoju laikotarpiu išlaikyti įprastinės apimties eksportą iš Rusijos į ES 10 netaikant antidempingo muitų. Atsižvelgiant į tai, bet kokiam eksportui į ES 10, viršijančiam šią įprastinę eksporto apimtį, būtų taikomi įprastiniai antidempingo muitai, kaip ir eksportui į ES 15.

6.   Įsipareigojimai

| (21) | Įvertinus įvairias galimybes, kaip sudaryti geriausias sąlygas, kad šie įprastiniai eksporto srautai į ES 10 nenutrūktų, buvo nutarta, kad pats tinkamiausias būdas būtų iš bendradarbiaujančių šalių priimti savanoriškus įsipareigojimus, kuriuose būtų nustatytos kiekybinės viršutinės ribos. Todėl, vadovaujantis pagrindinio reglamento 8 straipsnio 2 dalimi, suinteresuotiems eksportuojantiems gamintojams Komisija pasiūlė prisiimti įsipareigojimus, ir taip įsipareigojimus prisiimti pasisiūlė 2 aptariamą produktą eksportuojantys gamintojai iš Rusijos. |
| --- | --- |

(21)

Įvertinus įvairias galimybes, kaip sudaryti geriausias sąlygas, kad šie įprastiniai eksporto srautai į ES 10 nenutrūktų, buvo nutarta, kad pats tinkamiausias būdas būtų iš bendradarbiaujančių šalių priimti savanoriškus įsipareigojimus, kuriuose būtų nustatytos kiekybinės viršutinės ribos. Todėl, vadovaujantis pagrindinio reglamento 8 straipsnio 2 dalimi, suinteresuotiems eksportuojantiems gamintojams Komisija pasiūlė prisiimti įsipareigojimus, ir taip įsipareigojimus prisiimti pasisiūlė 2 aptariamą produktą eksportuojantys gamintojai iš Rusijos.

| (22) | Atsižvelgiant į tai, reikia pažymėti, kad pagal pagrindinio reglamento 22 straipsnio c punktą nustatant įsipareigojimų sąlygas, buvo atsižvelgta į dėl plėtros atsirandančias ypatingas aplinkybes. Tai speciali priemonė, kadangi ja numatomas laikinas būdas, kaip suderinti esamas priemones išsiplėtusiai 25 valstybių narių ES. |
| --- | --- |

(22)

Atsižvelgiant į tai, reikia pažymėti, kad pagal pagrindinio reglamento 22 straipsnio c punktą nustatant įsipareigojimų sąlygas, buvo atsižvelgta į dėl plėtros atsirandančias ypatingas aplinkybes. Tai speciali priemonė, kadangi ja numatomas laikinas būdas, kaip suderinti esamas priemones išsiplėtusiai 25 valstybių narių ES.

| (23) | Todėl eksportuojantiems gamintojams iš Rusijos jų įprastinių 2001, 2002 ir 2003 metų eksporto į ES 10 apimčių pagrindu buvo nustatytos importo apimtys (toliau – viršutinės ribos). Tačiau taip pat reikia pažymėti, kad paskutiniais keliais 2003 m. ir pirmaisiais 2004 m. mėnesiais pastebėta neįprastai padidėjusi eksporto į ES 10 apimtis buvo atimta iš įprastinės apimties, naudotos nustatant viršutines ribas. |
| --- | --- |

(23)

Todėl eksportuojantiems gamintojams iš Rusijos jų įprastinių 2001, 2002 ir 2003 metų eksporto į ES 10 apimčių pagrindu buvo nustatytos importo apimtys (toliau – viršutinės ribos). Tačiau taip pat reikia pažymėti, kad paskutiniais keliais 2003 m. ir pirmaisiais 2004 m. mėnesiais pastebėta neįprastai padidėjusi eksporto į ES 10 apimtis buvo atimta iš įprastinės apimties, naudotos nustatant viršutines ribas.

| (24) | Prekiaudami su ES 10 pagal savo įsipareigojimų sąlygas atitinkami eksportuojantys gamintojai turėtų sutikti apskritai laikytis savo įprastinių pardavimo ES 10 atskiriems pirkėjams modelių. Todėl eksportuojantys gamintojai turėtų žinoti, kad bet koks siūlomas įsipareigojimas gali būti laikomas realiai naudingu ir todėl priimtinu, tik jei prekyboje, kuriai taikomi įsipareigojimai, jie išlaikytų tokius įprastinius prekybos su savo ES 10 pirkėjais modelius. |
| --- | --- |

(24)

Prekiaudami su ES 10 pagal savo įsipareigojimų sąlygas atitinkami eksportuojantys gamintojai turėtų sutikti apskritai laikytis savo įprastinių pardavimo ES 10 atskiriems pirkėjams modelių. Todėl eksportuojantys gamintojai turėtų žinoti, kad bet koks siūlomas įsipareigojimas gali būti laikomas realiai naudingu ir todėl priimtinu, tik jei prekyboje, kuriai taikomi įsipareigojimai, jie išlaikytų tokius įprastinius prekybos su savo ES 10 pirkėjais modelius.

| (25) | Eksportuojantys gamintojai taip pat turėtų žinoti, kad, pagal įsipareigojimų sąlygas, pastebėjus, kad labai keičiasi šie pardavimo modeliai, ar įsipareigojimų vykdymą tampa sunku ar neįmanoma stebėti, Komisija turi teisę nutraukti bendrovės įsipareigojimą ir vietoj jo nustatyti galutinius antidempingo muitus, kurie būtų tokio lygio, kaip nurodyta Reglamente (EB) Nr. 151/2003, arba ji gali pakoreguoti viršutinę ribą, arba imtis kitų veiksmų padėčiai ištaisyti. |
| --- | --- |

(25)

Eksportuojantys gamintojai taip pat turėtų žinoti, kad, pagal įsipareigojimų sąlygas, pastebėjus, kad labai keičiasi šie pardavimo modeliai, ar įsipareigojimų vykdymą tampa sunku ar neįmanoma stebėti, Komisija turi teisę nutraukti bendrovės įsipareigojimą ir vietoj jo nustatyti galutinius antidempingo muitus, kurie būtų tokio lygio, kaip nurodyta Reglamente (EB) Nr. 151/2003, arba ji gali pakoreguoti viršutinę ribą, arba imtis kitų veiksmų padėčiai ištaisyti.

| (26) | Todėl Komisijos reglamentu Komisija gali priimti bet kokius siūlomus pirmiau minėtas sąlygas tenkinančius įsipareigojimus. |
| --- | --- |

(26)

Todėl Komisijos reglamentu Komisija gali priimti bet kokius siūlomus pirmiau minėtas sąlygas tenkinančius įsipareigojimus.

D.   REGLAMENTO (EB) Nr. 990/2004 PAKEITIMAS

| (27) | Atsižvelgiant į tai, kas buvo minėta pirmiau, tuo atveju, jei vėlesniu reglamentu Komisija priima įsipareigojimus, reikia numatyti galimybę pagal tokių įsipareigojimų sąlygas į Bendriją importuojamiems produktams netaikyti Reglamentu (EB) Nr. 151/2003 įvesto antidempingo muito, šį reglamentą iš dalies pakeičiant, |
| --- | --- |

(27)

Atsižvelgiant į tai, kas buvo minėta pirmiau, tuo atveju, jei vėlesniu reglamentu Komisija priima įsipareigojimus, reikia numatyti galimybę pagal tokių įsipareigojimų sąlygas į Bendriją importuojamiems produktams netaikyti Reglamentu (EB) Nr. 151/2003 įvesto antidempingo muito, šį reglamentą iš dalies pakeičiant,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 151/2003 su paskutiniais pakeitimais padarytais Reglamentu (EB) Nr. 990/2004, 2 straipsnis pakeičiamas taip:

„2 straipsnis

1.   Importuojamiems produktams, kurie deklaruojami pateikimui į laisvą apyvartą, netaikomi 1 straipsnyje nustatyti antidempingo muitai, jei šiuos produktus pagamino bendrovės, kurių įsipareigojimus yra priėmusi Komisija ir kurių pavadinimai yra atitinkamo kartkartėmis iš dalies keičiamo Komisijos reglamento sąraše, ir jei šie produktai yra importuojami vadovaujantis to paties Komisijos reglamento nuostatomis.

2.   Šio straipsnio 1 dalyje minėtiems importuojamiems produktams yra netaikomas antidempingo muitas su sąlyga, kad:

| a) | deklaruotos ir pristatytos muitinei prekės tiksliai atitinka 1 straipsnyje aprašytą produktą, |
| --- | --- |

a)

deklaruotos ir pristatytos muitinei prekės tiksliai atitinka 1 straipsnyje aprašytą produktą,

| b) | prekybinė sąskaita, kurioje yra bent jau tie rekvizitai, kurie yra išvardyti priede, yra pateikiama valstybių narių muitinėms kartu su deklaracija dėl šių prekių pateikimo į laisvą apyvartą; ir |
| --- | --- |

b)

prekybinė sąskaita, kurioje yra bent jau tie rekvizitai, kurie yra išvardyti priede, yra pateikiama valstybių narių muitinėms kartu su deklaracija dėl šių prekių pateikimo į laisvą apyvartą; ir

| c) | deklaruotos ir muitinei pristatytos prekės tiksliai atitinka prekybinėje sąskaitoje pateikiamą aprašymą.“. |
| --- | --- |

c)

deklaruotos ir muitinei pristatytos prekės tiksliai atitinka prekybinėje sąskaitoje pateikiamą aprašymą.“.

2 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 151/2003 papildomas šio reglamento priede pateiktu tekstu.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2004 m. gegužės 17 d.

Tarybos vardu

B. COWEN

Pirmininkas

---

(1)  OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 461/2004 (OL L 77, 2004 3 13, p. 12).

1

(2)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 5.

2

(3)  OL L 25, 2003 1 30, p. 7.

3

(4)  OL C 70, 2004 3 20, p. 15.

4

---

PRIEDAS

PRIEDAS

Šie rekvizitai turi būti nurodomi prekybinėje sąskaitoje pridedamoje bendrovei pagal įsipareigojimą Bendrijai parduodant struktūriškai orientuotus elektrotechninius lakštus:

| 1. | Antraštė „PREKYBINĖ SĄSKAITA, PRIDEDAMA PRIE PREKIŲ, KURIOMS YRA TAIKOMAS ĮSIPAREIGOJIMAS“. |
| --- | --- |

1.

Antraštė „PREKYBINĖ SĄSKAITA, PRIDEDAMA PRIE PREKIŲ, KURIOMS YRA TAIKOMAS ĮSIPAREIGOJIMAS“.

| 2. | Komisijos reglamento [ĮRAŠYTI NUMERĮ] 1 straipsnyje minimos, prekybinę sąskaitą išduodančios bendrovės pavadinimas. |
| --- | --- |

2.

Komisijos reglamento [ĮRAŠYTI NUMERĮ] 1 straipsnyje minimos, prekybinę sąskaitą išduodančios bendrovės pavadinimas.

| 3. | Prekybinės sąskaitos numeris. |
| --- | --- |

3.

Prekybinės sąskaitos numeris.

| 4. | Prekybinės sąskaitos išdavimo data. |
| --- | --- |

4.

Prekybinės sąskaitos išdavimo data.

| 5. | Papildomas TARIC kodas, pagal kurį sąskaitoje įrašytos prekės turi būti išmuitintos Bendrijos pasienyje. |
| --- | --- |

5.

Papildomas TARIC kodas, pagal kurį sąskaitoje įrašytos prekės turi būti išmuitintos Bendrijos pasienyje.

| 6. | Tikslus prekių aprašymas, įskaitant:






  — | produkto kodo numerį (PCN), naudojamą tyrimui ir įsipareigojimui (pvz., PCN 1, PCN 2 ir t.t.), |
| --- | --- | --- |

6.

Tikslus prekių aprašymas, įskaitant:

—

produkto kodo numerį (PCN), naudojamą tyrimui ir įsipareigojimui (pvz., PCN 1, PCN 2 ir t.t.),

| — | suprantamą prekių aprašymą, atitinkantį reikiamą PCN (pvz., PCN 1: PCN 2: ir t.t.), |
| --- | --- |

—

suprantamą prekių aprašymą, atitinkantį reikiamą PCN (pvz., PCN 1: PCN 2: ir t.t.),

| — | bendrovės produkto kodo numerį (CPC) (jei tinka), |
| --- | --- |

—

bendrovės produkto kodo numerį (CPC) (jei tinka),

| — | KN kodą, |
| --- | --- |

—

KN kodą,

| — | kiekį (tonomis). |
| --- | --- |

—

kiekį (tonomis).

| 7. | Pardavimo sąlygų aprašymas, įskaitant:






  — | kainą už toną, |
| --- | --- | --- |

7.

Pardavimo sąlygų aprašymas, įskaitant:

—

kainą už toną,

| — | taikomas atsiskaitymo sąlygas, |
| --- | --- |

—

taikomas atsiskaitymo sąlygas,

| — | taikomas pristatymo sąlygas, |
| --- | --- |

—

taikomas pristatymo sąlygas,

| — | bendrą nuolaidų ir lengvatų sumą. |
| --- | --- |

—

bendrą nuolaidų ir lengvatų sumą.

| 8. | Bendrovės, veikiančios kaip importuotoja į Bendriją, kuriai yra tiesiogiai išduodama prekybinė sąskaita, pridedama prie prekių, kurioms yra taikomas įsipareigojimas, pavadinimas. |
| --- | --- |

8.

Bendrovės, veikiančios kaip importuotoja į Bendriją, kuriai yra tiesiogiai išduodama prekybinė sąskaita, pridedama prie prekių, kurioms yra taikomas įsipareigojimas, pavadinimas.

| 9. | Sąskaitą ir toliau pateiktą pasirašytą deklaraciją išdavusios bendrovės darbuotojo vardas ir pavardė:
  „Aš, toliau pasirašęs, patvirtinu, kad į šią sąskaitą įtrauktų tiesiogiai į Europos bendriją eksportuojamų prekių pardavimas yra vykdomas tokios apimties ir pagal tokias sąlygas, kaip nurodyta [bendrovės] pasiūlytame ir Reglamentu (EB) Nr. [...] Europos Komisijos priimtame įsipareigojime. Pavirtinu, kad šioje sąskaitoje pateikta informacija yra išsami ir teisinga.“ |
| --- | --- |

9.

Sąskaitą ir toliau pateiktą pasirašytą deklaraciją išdavusios bendrovės darbuotojo vardas ir pavardė:

„Aš, toliau pasirašęs, patvirtinu, kad į šią sąskaitą įtrauktų tiesiogiai į Europos bendriją eksportuojamų prekių pardavimas yra vykdomas tokios apimties ir pagal tokias sąlygas, kaip nurodyta [bendrovės] pasiūlytame ir Reglamentu (EB) Nr. [...] Europos Komisijos priimtame įsipareigojime. Pavirtinu, kad šioje sąskaitoje pateikta informacija yra išsami ir teisinga.“

---

| 19.5.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 182/5 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 182/5

---

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 990/2004

2004 m. gegužės 17 d.

iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 151/2003 dėl importuojamų tam tikrų struktūriškai orientuotų elektrotechninių lakštų, kurių kilmės šalis yra Rusija, apmokestinimo galutiniu antidempingo muitu

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) („pagrindinis reglamentas“), ir ypač į jo 11 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos, pasikonsultavusios su Patariamuoju komitetu, pateiktą pasiūlymą,

kadangi:

A.   PROCEDŪRA

1.   Ankstesni tyrimai ir galiojančios priemonės

| 1) | Sprendimu Nr. 303/96/EAPB (2) Komisija galutiniu antidempingo muitu apmokestino tam tikrus importuojamus struktūriškai orientuotus elektrotechninius lakštus, kurių kilmės šalis yra Rusija (toliau – pirminis tyrimas). Taikyto antidempingo muito norma – 40,1 %. Tuo pačiu Komisijos sprendimu buvo priimtas pasiūlytas įsipareigojimas dėl tokio importo. |
| --- | --- |

1)

Sprendimu Nr. 303/96/EAPB (2) Komisija galutiniu antidempingo muitu apmokestino tam tikrus importuojamus struktūriškai orientuotus elektrotechninius lakštus, kurių kilmės šalis yra Rusija (toliau – pirminis tyrimas). Taikyto antidempingo muito norma – 40,1 %. Tuo pačiu Komisijos sprendimu buvo priimtas pasiūlytas įsipareigojimas dėl tokio importo.

| 2) | Bendrijos struktūriškai orientuotų elektrotechninių lakštų pramonės vardu Europos geležies ir plieno pramonės konfederacijai (Eurofer) pateikus prašymą, Komisija pradėjo peržiūrą dėl priemonės pratęsimo pagal Komisijos sprendimo Nr. 2277/96/EAPB (3) (toliau – pagrindinis sprendimas) 11 straipsnio 2 dalį. Tuo pačiu metu Komisija taip pat pradėjo tyrimą savo iniciatyva pagal pagrindinio sprendimo 11 straipsnio 3 dalį, siekdama išnagrinėti, ar priemonių forma yra tinkama (4). |
| --- | --- |

2)

Bendrijos struktūriškai orientuotų elektrotechninių lakštų pramonės vardu Europos geležies ir plieno pramonės konfederacijai (Eurofer) pateikus prašymą, Komisija pradėjo peržiūrą dėl priemonės pratęsimo pagal Komisijos sprendimo Nr. 2277/96/EAPB (3) (toliau – pagrindinis sprendimas) 11 straipsnio 2 dalį. Tuo pačiu metu Komisija taip pat pradėjo tyrimą savo iniciatyva pagal pagrindinio sprendimo 11 straipsnio 3 dalį, siekdama išnagrinėti, ar priemonių forma yra tinkama (4).

| 3) | Atsižvelgiant į Europos anglių ir plieno bendrijos steigimo sutarties galiojimo pasibaigimą 2002 m. liepos 23 dieną, Reglamentu (EB) Nr. 963/2002 (5) Taryba nusprendė, kad pagal pagrindinį sprendimą pradėtos ir tebevykdomos antidempingo procedūros turi būti tęsiamos ir reglamentuojamos pagal pagrindinio reglamento nuostatas nuo 2002 m. liepos 24 d. Taip pat ir visos antidempingo priemonės, nustatytos tebevykdomų antidempingo tyrimų metu, nuo 2002 m. liepos 24 d. reglamentuojamos pagrindinio reglamento nuostatomis. |
| --- | --- |

3)

Atsižvelgiant į Europos anglių ir plieno bendrijos steigimo sutarties galiojimo pasibaigimą 2002 m. liepos 23 dieną, Reglamentu (EB) Nr. 963/2002 (5) Taryba nusprendė, kad pagal pagrindinį sprendimą pradėtos ir tebevykdomos antidempingo procedūros turi būti tęsiamos ir reglamentuojamos pagal pagrindinio reglamento nuostatas nuo 2002 m. liepos 24 d. Taip pat ir visos antidempingo priemonės, nustatytos tebevykdomų antidempingo tyrimų metu, nuo 2002 m. liepos 24 d. reglamentuojamos pagrindinio reglamento nuostatomis.

| 4) | Pabaigus 2 konstatuojamoje dalyje minėtą peržiūrą dėl priemonės pratęsimo, 2003 m. sausio mėnesį Reglamentu (EB) Nr. 151/2003 (6) Taryba patvirtino Komisijos sprendimu Nr. 303/96/EAPB nustatytą galutinį antidempingo muitą. Tačiau pabaigus peržiūrą dėl priemonės pratęsimo, tik dėl priemonių formos vykdyta tarpinė peržiūra liko nepabaigta. |
| --- | --- |

4)

Pabaigus 2 konstatuojamoje dalyje minėtą peržiūrą dėl priemonės pratęsimo, 2003 m. sausio mėnesį Reglamentu (EB) Nr. 151/2003 (6) Taryba patvirtino Komisijos sprendimu Nr. 303/96/EAPB nustatytą galutinį antidempingo muitą. Tačiau pabaigus peržiūrą dėl priemonės pratęsimo, tik dėl priemonių formos vykdyta tarpinė peržiūra liko nepabaigta.

2.   Peržiūrų pagrindai

2.1.   Tarpinės peržiūros tik dėl dempingo

| 5) | Komisija gavo du prašymus dėl dalinės tarpinės peržiūros pagal pagrindinio sprendimo 11 straipsnio 3 dalį, kurie, vadovaujantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 963/2002 1 straipsnio 3 dalimi, buvo nagrinėti pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

5)

Komisija gavo du prašymus dėl dalinės tarpinės peržiūros pagal pagrindinio sprendimo 11 straipsnio 3 dalį, kurie, vadovaujantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 963/2002 1 straipsnio 3 dalimi, buvo nagrinėti pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį.

| 6) | Prašymus pateikė OOO VIZ – STAL (toliau – VIZ STAL) ir Novolipetsk Iron and Steel Corporation (toliau – NLMK) (VIZ STAL ir NLMK toliau - prašymo pateikėjai), kurios yra eksportuojančios gamintojos iš Rusijos. Abu prašymai buvo grindžiami tuo, kad prašymų pateikėjai tenkino reikalavimus dėl rinkos ekonomikos statuso suteikimo ir kad jų dempingo skirtumai iš esmės labai sumažėjo. Todėl jie tvirtino, kad dempingui kompensuoti nebėra būtina toliau taikyti esamo lygio priemonę. |
| --- | --- |

6)

Prašymus pateikė OOO VIZ – STAL (toliau – VIZ STAL) ir Novolipetsk Iron and Steel Corporation (toliau – NLMK) (VIZ STAL ir NLMK toliau - prašymo pateikėjai), kurios yra eksportuojančios gamintojos iš Rusijos. Abu prašymai buvo grindžiami tuo, kad prašymų pateikėjai tenkino reikalavimus dėl rinkos ekonomikos statuso suteikimo ir kad jų dempingo skirtumai iš esmės labai sumažėjo. Todėl jie tvirtino, kad dempingui kompensuoti nebėra būtina toliau taikyti esamo lygio priemonę.

| 7) | Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad tarpinę peržiūrą pradėti įrodymų pakanka, Komisija, apie tai pranešusi, 2002 m. rugpjūčio mėnesį pradėjo tyrimą dėl VIZ STAL (7) pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį ir vėliau, 2002 m. spalio mėnesį, pradėjo tyrimą dėl NLMK (8) pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį. Abi peržiūros apsiribojo tik dempingo nagrinėjimu. |
| --- | --- |

7)

Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad tarpinę peržiūrą pradėti įrodymų pakanka, Komisija, apie tai pranešusi, 2002 m. rugpjūčio mėnesį pradėjo tyrimą dėl VIZ STAL (7) pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį ir vėliau, 2002 m. spalio mėnesį, pradėjo tyrimą dėl NLMK (8) pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį. Abi peržiūros apsiribojo tik dempingo nagrinėjimu.

| 8) | Komisija oficialiai pranešė prašymų pateikėjams bei eksportuojančios šalies atstovams apie tarpinių peržiūrų inicijavimą ir visoms suinteresuotosioms šalims suteikė galimybę raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti, laikantis inicijavimo pranešimuose nurodytų terminų. |
| --- | --- |

8)

Komisija oficialiai pranešė prašymų pateikėjams bei eksportuojančios šalies atstovams apie tarpinių peržiūrų inicijavimą ir visoms suinteresuotosioms šalims suteikė galimybę raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti, laikantis inicijavimo pranešimuose nurodytų terminų.

| 9) | Prašymų pateikėjai raštu pareiškė savo nuomones. Visoms šalims, kurios prašė būti išklausytos, tokia galimybė buvo suteikta. |
| --- | --- |

9)

Prašymų pateikėjai raštu pareiškė savo nuomones. Visoms šalims, kurios prašė būti išklausytos, tokia galimybė buvo suteikta.

| 10) | Prašymų pateikėjams ir vienam susijusiam importuotojui Bendrijoje Komisija nusiuntė klausimyną, į kurį jie atsakė per inicijavimo pranešimuose nurodytus terminus. |
| --- | --- |

10)

Prašymų pateikėjams ir vienam susijusiam importuotojui Bendrijoje Komisija nusiuntė klausimyną, į kurį jie atsakė per inicijavimo pranešimuose nurodytus terminus.

| 11) | Be to, Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį abiem prašymų pateikėjams nusiuntė prašymo dėl rinkos ekonomikos statuso formą. |
| --- | --- |

11)

Be to, Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį abiem prašymų pateikėjams nusiuntė prašymo dėl rinkos ekonomikos statuso formą.

| 12) | Komisija rinko ir patikrino visą jos manymu dempingo nustatymui reikalingą informaciją. Siekiant patikrinti informaciją, buvo lankomasi šių bendrovių patalpose: | Eksportuojantys gamintojai Rusijoje:






  — | VIZ STAL, Jekaterinburgas |
| --- | --- | --- | --- |

12)

Komisija rinko ir patikrino visą jos manymu dempingo nustatymui reikalingą informaciją. Siekiant patikrinti informaciją, buvo lankomasi šių bendrovių patalpose:

Eksportuojantys gamintojai Rusijoje:

—

VIZ STAL, Jekaterinburgas

| — | Novolipetsk Iron and Steel Corporation (NLMK), Lipetskas |
| --- | --- |

—

Novolipetsk Iron and Steel Corporation (NLMK), Lipetskas

| | Su VIZ STAL susijęs importuotojas:






  — | Duferco Commerciale S.p.A., Genuja |
| --- | --- | --- |

Su VIZ STAL susijęs importuotojas:

—

Duferco Commerciale S.p.A., Genuja

Dempingo tyrimas apėmė 2001 m. liepos 1 d. – 2002 m. birželio 30 d. laikotarpį (toliau – tyrimo laikotarpis arba TL).

2.2.   Tarpinė peržiūra tik dėl priemonių formos

| 13) | Kaip pirmiau minėta 2 konstatuojamoje dalyje, Komisija nusprendė savo iniciatyva pradėti tarpinę peržiūrą, siekdama išsiaiškinti, ar galiojančių priemonių forma yra tinkama (toliau – peržiūra savo iniciatyva). Šiuo atžvilgiu buvo manoma, kad stebint įsipareigojimo vykdymą, buvo susidurta su vykdymo problemomis, ir tai įtakojo ištaisantį priemonių poveikį. Ši procedūra buvo inicijuota ir dėl šios peržiūros vykdyto tyrimo dalis buvo vykdoma tuo pačiu metu kaip ir peržiūra dėl priemonės pratęsimo, kuri buvo pabaigta Tarybos reglamentu (EB) Nr. 151/2003, nustačius esamų priemonių taikymą. Komisija oficialiai pranešė Bendrijos pramonei, importuotojams, tiekėjams ir žinomiems suinteresuotiems naudotojams, taip pat eksportuojančios šalies atstovams apie abiejų tyrimų inicijavimą ir visoms suinteresuotosioms šalims suteikė galimybę raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti, laikantis inicijavimo pranešimuose nurodytų terminų. |
| --- | --- |

13)

Kaip pirmiau minėta 2 konstatuojamoje dalyje, Komisija nusprendė savo iniciatyva pradėti tarpinę peržiūrą, siekdama išsiaiškinti, ar galiojančių priemonių forma yra tinkama (toliau – peržiūra savo iniciatyva). Šiuo atžvilgiu buvo manoma, kad stebint įsipareigojimo vykdymą, buvo susidurta su vykdymo problemomis, ir tai įtakojo ištaisantį priemonių poveikį. Ši procedūra buvo inicijuota ir dėl šios peržiūros vykdyto tyrimo dalis buvo vykdoma tuo pačiu metu kaip ir peržiūra dėl priemonės pratęsimo, kuri buvo pabaigta Tarybos reglamentu (EB) Nr. 151/2003, nustačius esamų priemonių taikymą. Komisija oficialiai pranešė Bendrijos pramonei, importuotojams, tiekėjams ir žinomiems suinteresuotiems naudotojams, taip pat eksportuojančios šalies atstovams apie abiejų tyrimų inicijavimą ir visoms suinteresuotosioms šalims suteikė galimybę raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti, laikantis inicijavimo pranešimuose nurodytų terminų.

| 14) | Kaip minėta Reglamento Nr. 151/2003 6 konstatuojamoje dalyje, vykdant pirmiau minėtus tyrimus Komisija iš suinteresuotų eksportuojančių gamintojų, t. y. VIZ STAL ir NLMK gavo du prašymus dėl tarpinės peržiūros tik dėl dempingo inicijavimo, kaip paaiškinta šio reglamento 6 konstatuojamoje dalyje. Kadangi dempingo aspektai turėjo būti tirti abejose peržiūrose, ir tai galiausiai galėjo įtakoti priemonių, dėl kurių vykdyta peržiūra savo iniciatyva, lygį, todėl manyta, kad šią peržiūrą reikia baigti kartu su tik dėl dempingo vykdomomis tarpinėmis peržiūromis, kad būtų galima atsižvelgti į galiausiai pasikeitusias suinteresuotų eksportuojančių gamintojų ekonomines sąlygas. |
| --- | --- |

14)

Kaip minėta Reglamento Nr. 151/2003 6 konstatuojamoje dalyje, vykdant pirmiau minėtus tyrimus Komisija iš suinteresuotų eksportuojančių gamintojų, t. y. VIZ STAL ir NLMK gavo du prašymus dėl tarpinės peržiūros tik dėl dempingo inicijavimo, kaip paaiškinta šio reglamento 6 konstatuojamoje dalyje. Kadangi dempingo aspektai turėjo būti tirti abejose peržiūrose, ir tai galiausiai galėjo įtakoti priemonių, dėl kurių vykdyta peržiūra savo iniciatyva, lygį, todėl manyta, kad šią peržiūrą reikia baigti kartu su tik dėl dempingo vykdomomis tarpinėmis peržiūromis, kad būtų galima atsižvelgti į galiausiai pasikeitusias suinteresuotų eksportuojančių gamintojų ekonomines sąlygas.

2.3   Bendros išvados

| 15) | Kadangi trys peržiūros buvo susijusios su ta pačia antidempingo priemone, todėl manyta, kad vadovaujantis tinkamo administravimo motyvais peržiūras reikia pabaigti vienu metu. |
| --- | --- |

15)

Kadangi trys peržiūros buvo susijusios su ta pačia antidempingo priemone, todėl manyta, kad vadovaujantis tinkamo administravimo motyvais peržiūras reikia pabaigti vienu metu.

B.   APTARIAMAS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

1.   Aptariamas produktas

| 16) | Aptariamas produktas yra toks pat kaip ir pirminiame tyrime nagrinėtas produktas, t. y. ne platesni nei 500 mm struktūriškai orientuoti šalto valcavimo lakštai ir juostos iš silicinio elektrotechninio plieno, kurių kilmės šalis yra Rusija (toliau – SOEL arba aptariamas produktas), ir kurie klasifikuojami taikant KN kodus 7225 11 00 ir ex 7226 11 00 (naujas KN kodas nuo 2004 m. sausio 1 d.). Šis produktas naudojamas elektromagnetiniuose prietaisuose ir energijos bei paskirstymo transformatoriuose. |
| --- | --- |

16)

Aptariamas produktas yra toks pat kaip ir pirminiame tyrime nagrinėtas produktas, t. y. ne platesni nei 500 mm struktūriškai orientuoti šalto valcavimo lakštai ir juostos iš silicinio elektrotechninio plieno, kurių kilmės šalis yra Rusija (toliau – SOEL arba aptariamas produktas), ir kurie klasifikuojami taikant KN kodus 7225 11 00 ir ex 7226 11 00 (naujas KN kodas nuo 2004 m. sausio 1 d.). Šis produktas naudojamas elektromagnetiniuose prietaisuose ir energijos bei paskirstymo transformatoriuose.

| 17) | Gana sudėtingo SOEL gamybos proceso metu struktūros grūdai vienaašiškai kreipiami lakšto ar juostos valcavimo kryptimi, kad būtų sudarytos sąlygos sukurti aukšto efektyvumo magnetinį lauką. Šis gaminys turi atitikti magnetinės indukcijos, užpildymo faktoriaus ir didžiausio leistino permagnetinimo nuostolių lygio reikalavimus. Paprastai abi produkto pusės yra padengtos plonu izoliacijos sluoksniu. |
| --- | --- |

17)

Gana sudėtingo SOEL gamybos proceso metu struktūros grūdai vienaašiškai kreipiami lakšto ar juostos valcavimo kryptimi, kad būtų sudarytos sąlygos sukurti aukšto efektyvumo magnetinį lauką. Šis gaminys turi atitikti magnetinės indukcijos, užpildymo faktoriaus ir didžiausio leistino permagnetinimo nuostolių lygio reikalavimus. Paprastai abi produkto pusės yra padengtos plonu izoliacijos sluoksniu.

2.   Panašus produktas

| 18) | Nustatyta, kad Rusijoje gaminamų ir parduodamų SOEL pagrindinės fizinės ir techninės savybės buvo tokios pačios kaip ir SOEL, kurie gaminami Rusijoje ir parduodami Bendrijoje. Todėl jie buvo laikomi panašiais produktais pagal pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje pateiktą apibrėžimą. |
| --- | --- |

18)

Nustatyta, kad Rusijoje gaminamų ir parduodamų SOEL pagrindinės fizinės ir techninės savybės buvo tokios pačios kaip ir SOEL, kurie gaminami Rusijoje ir parduodami Bendrijoje. Todėl jie buvo laikomi panašiais produktais pagal pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje pateiktą apibrėžimą.

C.   TARPINĖS PERŽIŪROS TIK DĖL DEMPINGO

1.   Įžanginės pastabos

| 19) | Reglamentu (EB) Nr. 1972/2002 (9) Taryba pripažino, kad Rusijos eksportuotojams ir gamintojams yra leidžiama nustatyti normaliąją vertę pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1–6 dalis ir atitinkamai pakeitė pagrindinį reglamentą. Tačiau pagal reglamento (EB) 1972/2002 2 straipsnį, šis pakeitimas taikomas tik po reglamento įsigaliojimo, t. y. nuo 2002 m. lapkričio 8 d., pradėtiems tyrimams. Taigi, kadangi abi prašymų pateikėjų reikalavimu vykdytos tarpinės peržiūros buvo pradėtos iki šios datos, minėtas pakeitimas šiems tyrimams netaikomas. Atsižvelgiant į tai, visos toliau pateikiamos nuorodos į pagrindinį reglamentą yra nuorodos į reglamentą, galiojusį iki pirmiau minėto pakeitimo. |
| --- | --- |

19)

Reglamentu (EB) Nr. 1972/2002 (9) Taryba pripažino, kad Rusijos eksportuotojams ir gamintojams yra leidžiama nustatyti normaliąją vertę pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1–6 dalis ir atitinkamai pakeitė pagrindinį reglamentą. Tačiau pagal reglamento (EB) 1972/2002 2 straipsnį, šis pakeitimas taikomas tik po reglamento įsigaliojimo, t. y. nuo 2002 m. lapkričio 8 d., pradėtiems tyrimams. Taigi, kadangi abi prašymų pateikėjų reikalavimu vykdytos tarpinės peržiūros buvo pradėtos iki šios datos, minėtas pakeitimas šiems tyrimams netaikomas. Atsižvelgiant į tai, visos toliau pateikiamos nuorodos į pagrindinį reglamentą yra nuorodos į reglamentą, galiojusį iki pirmiau minėto pakeitimo.

| 20) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą, normalioji vertė apskaičiuojama pagal šio straipsnio 1–6 dalis, tik jei prašymų pateikėjai parodo, kad jie atitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus, t. y. kad jie aptariamą panašų produktą gamina ir parduoda rinkos ekonomikos sąlygomis. |
| --- | --- |

20)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą, normalioji vertė apskaičiuojama pagal šio straipsnio 1–6 dalis, tik jei prašymų pateikėjai parodo, kad jie atitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus, t. y. kad jie aptariamą panašų produktą gamina ir parduoda rinkos ekonomikos sąlygomis.

2.   Rinkos ekonomikos statusas (toliau – RES)

| 21) | Abu prašymų pateikėjai inicijavimo pranešimuose nustatytais terminais pateikė prašymų formas dėl rinkos ekonomikos statuso. |
| --- | --- |

21)

Abu prašymų pateikėjai inicijavimo pranešimuose nustatytais terminais pateikė prašymų formas dėl rinkos ekonomikos statuso.

| 22) | Abiejų prašymų pateikėjų atžvilgiu nustatyta, kad sprendimai dėl kainų, sąnaudų ir išteklių buvo priimami pagal rinkos reikalavimus bei valstybei per daug nesikišant, o pagrindinių gamybos išteklių sąnaudos atitiko rinkos kainą. Bendrovės turėjo vieną aiškų svarbiausių apskaitos dokumentų, kurių nepriklausomas auditas buvo atliktas pagal tarptautinius apskaitos standartus ir kurie yra taikomi įvairiems tikslams, rinkinį. Buvusi ne rinkos ekonomikos sistema prašymų pateikėjų gamybos sąnaudoms ir finansinei padėčiai nepadarė didelio neigiamo poveikio. Abejoms bendrovėms buvo taikomi bankroto ir nuosavybės įstatymai, kurie garantavo įmonių veiklos teisinį tikrumą ir stabilumą. Taip pat valiutos buvo konvertuojamos pagal rinkoje nusistovėjusius valiutos kursus. Atsižvelgiant į tai, kas minėta pirmiau, buvo prieita nuomonės, kad pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatyti kriterijai buvo patenkinti. |
| --- | --- |

22)

Abiejų prašymų pateikėjų atžvilgiu nustatyta, kad sprendimai dėl kainų, sąnaudų ir išteklių buvo priimami pagal rinkos reikalavimus bei valstybei per daug nesikišant, o pagrindinių gamybos išteklių sąnaudos atitiko rinkos kainą. Bendrovės turėjo vieną aiškų svarbiausių apskaitos dokumentų, kurių nepriklausomas auditas buvo atliktas pagal tarptautinius apskaitos standartus ir kurie yra taikomi įvairiems tikslams, rinkinį. Buvusi ne rinkos ekonomikos sistema prašymų pateikėjų gamybos sąnaudoms ir finansinei padėčiai nepadarė didelio neigiamo poveikio. Abejoms bendrovėms buvo taikomi bankroto ir nuosavybės įstatymai, kurie garantavo įmonių veiklos teisinį tikrumą ir stabilumą. Taip pat valiutos buvo konvertuojamos pagal rinkoje nusistovėjusius valiutos kursus. Atsižvelgiant į tai, kas minėta pirmiau, buvo prieita nuomonės, kad pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatyti kriterijai buvo patenkinti.

| 23) | Komisija informavo prašymų pateikėjus ir Bendrijos pramonę apie pirmiau minėtus nustatytus faktus ir suteikė jiems galimybę pateikti savo pastabas. Iš suinteresuotųjų šalių pastabų nebuvo gauta. Atsižvelgiant į tai, kas minėta pirmiau, prieita išvados, kad abiem prašymų pateikėjams turėtų būti suteiktas rinkos ekonomikos statusas. |
| --- | --- |

23)

Komisija informavo prašymų pateikėjus ir Bendrijos pramonę apie pirmiau minėtus nustatytus faktus ir suteikė jiems galimybę pateikti savo pastabas. Iš suinteresuotųjų šalių pastabų nebuvo gauta. Atsižvelgiant į tai, kas minėta pirmiau, prieita išvados, kad abiem prašymų pateikėjams turėtų būti suteiktas rinkos ekonomikos statusas.

3.   NLMK

| 24) | Nors šis prašymo pateikėjas reikalavo inicijuoti šią tarpinę peržiūrą, vėliau jis nepateikė Komisijai apskaičiuojant dempingo skirtumą būtinos informacijos. Visų pirma, atliekant patikrinimus vietoje gamybos sąnaudų patikrinti nebuvo galima. Be to, atsakyme į klausimyną pateikta informacija nebuvo pagrįsta pakankamais įrodymais ir nebuvo leista gauti esminės informacijos. Kai kuriais atvejais buvo pateikta klaidinanti informacija. Pavyzdžiui, kaip pripažino NLMK, 50 procentų buvo sumažintos gamybos sąnaudos nurodytos atsakyme į klausimyną už 2001 finansinius metus, kurie iš dalies, t. y. šešis mėnesius, sutapo su tyrimo laikotarpiu. Bendrovė faktiškai nepagrindė ir neįrodė savo gamybos sąnaudų, pateiktų atsakyme į klausimyną, tikrumo. Dėl šių aplinkybių nebuvo galima atlikti tinkamo atsakymo į klausimyną patikrinimo, o rodikliai, kurie buvo nurodyti, laikomi nepatikimais. |
| --- | --- |

24)

Nors šis prašymo pateikėjas reikalavo inicijuoti šią tarpinę peržiūrą, vėliau jis nepateikė Komisijai apskaičiuojant dempingo skirtumą būtinos informacijos. Visų pirma, atliekant patikrinimus vietoje gamybos sąnaudų patikrinti nebuvo galima. Be to, atsakyme į klausimyną pateikta informacija nebuvo pagrįsta pakankamais įrodymais ir nebuvo leista gauti esminės informacijos. Kai kuriais atvejais buvo pateikta klaidinanti informacija. Pavyzdžiui, kaip pripažino NLMK, 50 procentų buvo sumažintos gamybos sąnaudos nurodytos atsakyme į klausimyną už 2001 finansinius metus, kurie iš dalies, t. y. šešis mėnesius, sutapo su tyrimo laikotarpiu. Bendrovė faktiškai nepagrindė ir neįrodė savo gamybos sąnaudų, pateiktų atsakyme į klausimyną, tikrumo. Dėl šių aplinkybių nebuvo galima atlikti tinkamo atsakymo į klausimyną patikrinimo, o rodikliai, kurie buvo nurodyti, laikomi nepatikimais.

| 25) | NLMK buvo pranešta, kad pateiktos informacijos negalima patikrinti ir todėl jos negalima naudoti. Prašymo pateikėjui buvo suteikta galimybė pateikti tolesnius paaiškinimus. Be to jam buvo suteikta galimybė būti išklausytam šiuo klausimu. Tačiau NLMK per nustatytą terminą nepateikė jokių pakankamų paaiškinimų. |
| --- | --- |

25)

NLMK buvo pranešta, kad pateiktos informacijos negalima patikrinti ir todėl jos negalima naudoti. Prašymo pateikėjui buvo suteikta galimybė pateikti tolesnius paaiškinimus. Be to jam buvo suteikta galimybė būti išklausytam šiuo klausimu. Tačiau NLMK per nustatytą terminą nepateikė jokių pakankamų paaiškinimų.

| 26) | Tokiu būdu NLMK pripažino problemas, visų pirma susijusias su sąnaudų patikrinimu, tačiau pareiškė, kad siekiant nustatyti NLMK gamybos sąnaudas, turėtų būti naudojami per kitą tyrimą dėl panašaus produkto surinkti duomenys. NLMK nurodė 2002 m. gegužės mėnesį pradėtą antidempingo tyrimą (10) dėl tam tikrų ne platesnių nei 500 mm struktūriškai orientuotų elektrotechninių lakštų ir juostų (valcuotų plokščių gaminių) importo, kurių kilmės šalis, inter alia, yra Rusija (toliau – maži SOEL). Šis tyrimas buvo taikomas NLMK, kuri buvo pateikusi atsakymą į klausimyną. Todėl ji teigė, kad tam tyrimui pateikta informacija dėl gamybos sąnaudų turėtų būti naudojama esamoje peržiūroje nustatant gamybos sąnaudas. NLMK teigė, kad dėl abiejų produktų, t. y. mažų SOEL ir aptariamo produkto, panašumo, sąnaudos faktiškai būtų identiškos. |
| --- | --- |

26)

Tokiu būdu NLMK pripažino problemas, visų pirma susijusias su sąnaudų patikrinimu, tačiau pareiškė, kad siekiant nustatyti NLMK gamybos sąnaudas, turėtų būti naudojami per kitą tyrimą dėl panašaus produkto surinkti duomenys. NLMK nurodė 2002 m. gegužės mėnesį pradėtą antidempingo tyrimą (10) dėl tam tikrų ne platesnių nei 500 mm struktūriškai orientuotų elektrotechninių lakštų ir juostų (valcuotų plokščių gaminių) importo, kurių kilmės šalis, inter alia, yra Rusija (toliau – maži SOEL). Šis tyrimas buvo taikomas NLMK, kuri buvo pateikusi atsakymą į klausimyną. Todėl ji teigė, kad tam tyrimui pateikta informacija dėl gamybos sąnaudų turėtų būti naudojama esamoje peržiūroje nustatant gamybos sąnaudas. NLMK teigė, kad dėl abiejų produktų, t. y. mažų SOEL ir aptariamo produkto, panašumo, sąnaudos faktiškai būtų identiškos.

| 27) | Tačiau tyrimas dėl mažų SOEL ir ši tarpinė peržiūra buvo skirta skirtingiems produktams ir apėmė skirtingus tyrimo laikotarpius. Nepaisant to, netgi tuo atveju, jei šių dviejų produktų gamybos sąnaudos abiejuose tyrimuose būtų faktiškai identiškos (o to nebuvo nustatyta), pažymėtina, kad su skirtingais laikotarpiais susijusios sąnaudos ir kainos nebūtinai gali būti palyginamos. Be to, dėl mažų SOEL vykdytas tyrimas buvo nutrauktas 2003 m. vasario mėnesį, kadangi Bendrijos pramonė atsiėmė skundą (11). Todėl nebuvo priimtos jokios galutinės išvados ar nustatyti faktai, kuriuos būtų galima naudoti esamoje peržiūroje. Todėl buvo prieita išvados, kad tyrime dėl mažų SOEL surinkta informacija nėra tinkamas pagrindas nustatyti normaliąją vertę dabartiniame tyrime. Todėl NLMK reikalavimas turėjo būti atmestas. |
| --- | --- |

27)

Tačiau tyrimas dėl mažų SOEL ir ši tarpinė peržiūra buvo skirta skirtingiems produktams ir apėmė skirtingus tyrimo laikotarpius. Nepaisant to, netgi tuo atveju, jei šių dviejų produktų gamybos sąnaudos abiejuose tyrimuose būtų faktiškai identiškos (o to nebuvo nustatyta), pažymėtina, kad su skirtingais laikotarpiais susijusios sąnaudos ir kainos nebūtinai gali būti palyginamos. Be to, dėl mažų SOEL vykdytas tyrimas buvo nutrauktas 2003 m. vasario mėnesį, kadangi Bendrijos pramonė atsiėmė skundą (11). Todėl nebuvo priimtos jokios galutinės išvados ar nustatyti faktai, kuriuos būtų galima naudoti esamoje peržiūroje. Todėl buvo prieita išvados, kad tyrime dėl mažų SOEL surinkta informacija nėra tinkamas pagrindas nustatyti normaliąją vertę dabartiniame tyrime. Todėl NLMK reikalavimas turėjo būti atmestas.

| 28) | Po šių faktų atskleidimo NLMK pareiškė, kad VIZ STAL atžvilgiu NLMK buvo diskriminuojama ir kad jos sąnaudos turėjo būti nustatytos remiantis alternatyviais šaltiniais, o ne visiškai atmestas prašymas dėl peržiūros. NLMK pasiūlė naudoti VIZ STAL ar Bendrijos pramonės gamybos sąnaudas. |
| --- | --- |

28)

Po šių faktų atskleidimo NLMK pareiškė, kad VIZ STAL atžvilgiu NLMK buvo diskriminuojama ir kad jos sąnaudos turėjo būti nustatytos remiantis alternatyviais šaltiniais, o ne visiškai atmestas prašymas dėl peržiūros. NLMK pasiūlė naudoti VIZ STAL ar Bendrijos pramonės gamybos sąnaudas.

| 29) | Šis argumentas buvo nepagrįstas. Skirtingai nei NLMK atveju, VIZ STAL atsakymą į klausimyną buvo galima išsamiai patikrinti ir remiantis pačios VIZ STAL patikrintais duomenimis buvo atliktos pataisos (žr. 40 ir 56 konstatuojamąsias dalis). Kai VIZ STAL pateikti duomenys buvo pakeisti, remiantis kitais informacijos šaltiniais, tai buvo daroma ne dėl nepatikrintų duomenų, bet dėl 41–49 ir 57–60 konstatuojamose dalyse nustatytų priežasčių. |
| --- | --- |

29)

Šis argumentas buvo nepagrįstas. Skirtingai nei NLMK atveju, VIZ STAL atsakymą į klausimyną buvo galima išsamiai patikrinti ir remiantis pačios VIZ STAL patikrintais duomenimis buvo atliktos pataisos (žr. 40 ir 56 konstatuojamąsias dalis). Kai VIZ STAL pateikti duomenys buvo pakeisti, remiantis kitais informacijos šaltiniais, tai buvo daroma ne dėl nepatikrintų duomenų, bet dėl 41–49 ir 57–60 konstatuojamose dalyse nustatytų priežasčių.

| 30) | Taip pat reikia pastebėti, kad esamos tarpinės peržiūros tikslas buvo nustatyti, ar atitinkamo eksportuojančio gamintojo individualios aplinkybės iš esmės pasikeitė. Tarpinė peržiūra buvo inicijuota NLMK prašymu. Atsižvelgiant į tai, būtina pastebėti, kad yra prieštaringa pirma tvirtinti, kad individualios aplinkybės pasikeitė, o vėliau, kai to negalima įrodyti, reikalauti, kad toks nustatymas turėtų būti atliktas remiantis kitų bendrovių duomenimis. Nustatant bendrovės individualią padėtį dėl dempingo, svarbiausia yra nustatyti sąnaudas ir normaliąją vertę, o šiomis aplinkybėmis ir šių duomenų visiškas pakeitimais kitais duotų bereikšmius rezultatus. |
| --- | --- |

30)

Taip pat reikia pastebėti, kad esamos tarpinės peržiūros tikslas buvo nustatyti, ar atitinkamo eksportuojančio gamintojo individualios aplinkybės iš esmės pasikeitė. Tarpinė peržiūra buvo inicijuota NLMK prašymu. Atsižvelgiant į tai, būtina pastebėti, kad yra prieštaringa pirma tvirtinti, kad individualios aplinkybės pasikeitė, o vėliau, kai to negalima įrodyti, reikalauti, kad toks nustatymas turėtų būti atliktas remiantis kitų bendrovių duomenimis. Nustatant bendrovės individualią padėtį dėl dempingo, svarbiausia yra nustatyti sąnaudas ir normaliąją vertę, o šiomis aplinkybėmis ir šių duomenų visiškas pakeitimais kitais duotų bereikšmius rezultatus.

| 31) | Dėl pirmiau minėtų faktų, bendrovė negalėjo įrodyti, kad pirminiame tyrime nustatytos aplinkybės dėl dempingo skirtumo pasikeitė taip, kaip ji tvirtino. Todėl turėjo būti nutraukta dėl NMLK vykdyta tarpinė peržiūra ir išlaikytas per pradinį tyrimą nustatytas antidempingo skirtumas, t. y. 40,1 %. |
| --- | --- |

31)

Dėl pirmiau minėtų faktų, bendrovė negalėjo įrodyti, kad pirminiame tyrime nustatytos aplinkybės dėl dempingo skirtumo pasikeitė taip, kaip ji tvirtino. Todėl turėjo būti nutraukta dėl NMLK vykdyta tarpinė peržiūra ir išlaikytas per pradinį tyrimą nustatytas antidempingo skirtumas, t. y. 40,1 %.

| 32) | Šiuo pagrindu, dempingo skirtumas, išreikštas CIF importo kainos prie Bendrijos sienos procentine dalimi, yra:






  Novolipetsk Iron and Steel Corporation (NLMK), Lipetskas: | 40,1 % |
| --- | --- | --- |

32)

Šiuo pagrindu, dempingo skirtumas, išreikštas CIF importo kainos prie Bendrijos sienos procentine dalimi, yra:

Novolipetsk Iron and Steel Corporation (NLMK), Lipetskas:

40,1 %

4.   VIZ STAL

4.1.   Dempingas

a)   Normalioji vertė

| 33) | Dėl VIZ STAL pirmiausia buvo nustatyta, ar jos panašaus produkto vidaus pardavimų bendra apimtis buvo reprezentatyvi, lyginant su aptariamo produkto pardavimų eksportui į Bendriją bendra apimtimi. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalies nuostatas ir atsižvelgiant į tai, kad VIZ STAL bendra vidaus pardavimų apimtis viršijo jos bendrą pardavimų eksportui į Bendriją apimtį 5 %, buvo nustatyta, kad panašaus produkto vidaus pardavimas yra reprezentatyvus. |
| --- | --- |

33)

Dėl VIZ STAL pirmiausia buvo nustatyta, ar jos panašaus produkto vidaus pardavimų bendra apimtis buvo reprezentatyvi, lyginant su aptariamo produkto pardavimų eksportui į Bendriją bendra apimtimi. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalies nuostatas ir atsižvelgiant į tai, kad VIZ STAL bendra vidaus pardavimų apimtis viršijo jos bendrą pardavimų eksportui į Bendriją apimtį 5 %, buvo nustatyta, kad panašaus produkto vidaus pardavimas yra reprezentatyvus.

| 34) | Po to nustatytos tos prašymo pateikėjo vidaus rinkoje parduodamos SOEL kategorijos, kurios yra identiškos arba tiesiogiai palyginamos su kategorijomis, parduodamomis eksportui į Bendriją. |
| --- | --- |

34)

Po to nustatytos tos prašymo pateikėjo vidaus rinkoje parduodamos SOEL kategorijos, kurios yra identiškos arba tiesiogiai palyginamos su kategorijomis, parduodamomis eksportui į Bendriją.

| 35) | Kiekvienai prašymo pateikėjo parduodamai savo vidaus rinkoje kategorijai, kurią buvo galima tiesiogiai palyginti su eksportui į Bendriją parduodama kategorija, buvo nustatyta, ar vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi vidaus pardavimas buvo pakankamai reprezentatyvus. Konkrečios SOEL kategorijos vidaus pardavimas buvo laikomas pakankamai reprezentatyvus, kai bendra tos kategorijos vidaus pardavimo apimtis tyrimo laikotarpiu sudarė 5 % ar daugiau, panašios SOEL kategorijos, eksportuojamos į Bendriją, apimties. |
| --- | --- |

35)

Kiekvienai prašymo pateikėjo parduodamai savo vidaus rinkoje kategorijai, kurią buvo galima tiesiogiai palyginti su eksportui į Bendriją parduodama kategorija, buvo nustatyta, ar vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi vidaus pardavimas buvo pakankamai reprezentatyvus. Konkrečios SOEL kategorijos vidaus pardavimas buvo laikomas pakankamai reprezentatyvus, kai bendra tos kategorijos vidaus pardavimo apimtis tyrimo laikotarpiu sudarė 5 % ar daugiau, panašios SOEL kategorijos, eksportuojamos į Bendriją, apimties.

| 36) | Taip pat buvo nagrinėta, ar pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 ir 4 dalis kiekvienos produkto kategorijos vidaus pardavimas gali būti laikomas vykęs įprastomis prekybos sąlygomis, nustatant atitinkamos kategorijos pelningo pardavimo nepriklausomiems vartotojams dalį. Vidaus pardavimas buvo laikomas pelningu, kai grynoji pardavimo vertė buvo lygi ar didesnė už kiekvienos atitinkamos kategorijos apskaičiuotas gamybos sąnaudas (toliau – pelningas pardavimas). Tais atvejais, kai produkto kategorijos, kurios grynoji pardavimo kaina lygi ar didesnė už apskaičiuotas gamybos sąnaudas, pardavimo apimtis sudarė daugiau nei 80 % viso tos kategorijos pardavimo apimties ir tais atvejais, kai aritmetinis svertinis tos kategorijos kainos vidurkis buvo lygus ar didesnis už vieneto gamybos sąnaudas, apskaičiuojant normaliąją vertę buvo remtasi faktine vidaus kaina, apskaičiuota kaip tos kategorijos viso vidaus pardavimo tyrimo laikotarpiu aritmetinis svertinis kainų vidurkis, nepriklausomai nuo to, ar šis pardavimas buvo pelningas, ar ne. Tais atvejais, kai produkto kategorijos vidaus pardavimo apimtis sudarė 80 % ar mažiau, tačiau 10 % ar daugiau tos kategorijos viso pardavimo apimties, apskaičiuojant normaliąją vertę, buvo remtasi faktine vidaus kaina, apskaičiuota tik kaip pelningo pardavimo aritmetinis svertinis kainos vidurkis. |
| --- | --- |

36)

Taip pat buvo nagrinėta, ar pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 ir 4 dalis kiekvienos produkto kategorijos vidaus pardavimas gali būti laikomas vykęs įprastomis prekybos sąlygomis, nustatant atitinkamos kategorijos pelningo pardavimo nepriklausomiems vartotojams dalį. Vidaus pardavimas buvo laikomas pelningu, kai grynoji pardavimo vertė buvo lygi ar didesnė už kiekvienos atitinkamos kategorijos apskaičiuotas gamybos sąnaudas (toliau – pelningas pardavimas). Tais atvejais, kai produkto kategorijos, kurios grynoji pardavimo kaina lygi ar didesnė už apskaičiuotas gamybos sąnaudas, pardavimo apimtis sudarė daugiau nei 80 % viso tos kategorijos pardavimo apimties ir tais atvejais, kai aritmetinis svertinis tos kategorijos kainos vidurkis buvo lygus ar didesnis už vieneto gamybos sąnaudas, apskaičiuojant normaliąją vertę buvo remtasi faktine vidaus kaina, apskaičiuota kaip tos kategorijos viso vidaus pardavimo tyrimo laikotarpiu aritmetinis svertinis kainų vidurkis, nepriklausomai nuo to, ar šis pardavimas buvo pelningas, ar ne. Tais atvejais, kai produkto kategorijos vidaus pardavimo apimtis sudarė 80 % ar mažiau, tačiau 10 % ar daugiau tos kategorijos viso pardavimo apimties, apskaičiuojant normaliąją vertę, buvo remtasi faktine vidaus kaina, apskaičiuota tik kaip pelningo pardavimo aritmetinis svertinis kainos vidurkis.

| 37) | Tais atvejais, kai tos kategorijos pelningo pardavimo apimtis sudarė mažiau kaip 10 % tos kategorijos viso pardavimo vidaus rinkoje apimties, buvo laikoma, kad šios kategorijos pardavimo apimtis buvo nepakankama, kad vidaus kainą būtų galima laikyti tinkamu pagrindu nustatant normaliąją vertę. |
| --- | --- |

37)

Tais atvejais, kai tos kategorijos pelningo pardavimo apimtis sudarė mažiau kaip 10 % tos kategorijos viso pardavimo vidaus rinkoje apimties, buvo laikoma, kad šios kategorijos pardavimo apimtis buvo nepakankama, kad vidaus kainą būtų galima laikyti tinkamu pagrindu nustatant normaliąją vertę.

| 38) | Tokiu pagrindu buvo nustatyta, kad visas aptariamo produkto vidaus pardavimas nevyko įprastomis prekybos sąlygomis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

38)

Tokiu pagrindu buvo nustatyta, kad visas aptariamo produkto vidaus pardavimas nevyko įprastomis prekybos sąlygomis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalyje.

| 39) | Kai normaliajai vertei nustatyti nebuvo galima naudoti tam tikros rūšies vidaus kainų, normaliąją vertę reikėjo sukurti. Todėl buvo ištirta, ar gamybos sąnaudos kilmės šalyje arba kitų gamintojų vidaus kainos kilmės šalyje gali būti naudojamos, sukuriant normaliąją vertę pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 ir 3 dalis. |
| --- | --- |

39)

Kai normaliajai vertei nustatyti nebuvo galima naudoti tam tikros rūšies vidaus kainų, normaliąją vertę reikėjo sukurti. Todėl buvo ištirta, ar gamybos sąnaudos kilmės šalyje arba kitų gamintojų vidaus kainos kilmės šalyje gali būti naudojamos, sukuriant normaliąją vertę pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 ir 3 dalis.

| 40) | VIZ STAL nurodytų aptariamo produkto gamybos sąnaudų atveju jos turėjo būti koreguojamos, atsižvelgiant į įvairių rūšių aptariamo produkto skirtingas gamybos sąnaudas. Nustatyta, kad kai kurios produkto savybės tikrai turėjo įtakos tam tikros rūšies produkto sąnaudoms ir kainoms. Todėl duomenų apie gamybos sąnaudas, kokius pateikė VIZ STAL, nebuvo galima naudoti, ir reikėjo juos išsiaiškinti remiantis turimais faktais. Nesant kitų priimtinesnių metodų, buvo laikoma, kad įvairių rūšių SOEL gamybos sąnaudų skirtumui turėtų būti taikomas tas pats santykinis dydis kaip ir tų rūšių produktų pardavimo kainų skirtumui. Todėl kiekvienos rūšies pagamintų SOEL sąnaudos buvo apskaičiuotos remiantis skirtumu tarp tam tikros rūšies SOEL vidutinių vidaus pardavimo kainų, lyginant su visų rūšių bendromis vidutinėmis vidaus pardavimo kainomis. |
| --- | --- |

40)

VIZ STAL nurodytų aptariamo produkto gamybos sąnaudų atveju jos turėjo būti koreguojamos, atsižvelgiant į įvairių rūšių aptariamo produkto skirtingas gamybos sąnaudas. Nustatyta, kad kai kurios produkto savybės tikrai turėjo įtakos tam tikros rūšies produkto sąnaudoms ir kainoms. Todėl duomenų apie gamybos sąnaudas, kokius pateikė VIZ STAL, nebuvo galima naudoti, ir reikėjo juos išsiaiškinti remiantis turimais faktais. Nesant kitų priimtinesnių metodų, buvo laikoma, kad įvairių rūšių SOEL gamybos sąnaudų skirtumui turėtų būti taikomas tas pats santykinis dydis kaip ir tų rūšių produktų pardavimo kainų skirtumui. Todėl kiekvienos rūšies pagamintų SOEL sąnaudos buvo apskaičiuotos remiantis skirtumu tarp tam tikros rūšies SOEL vidutinių vidaus pardavimo kainų, lyginant su visų rūšių bendromis vidutinėmis vidaus pardavimo kainomis.

| 41) | Be to, pažymima, kad VIZ STAL sudarė ilgalaikį susitarimą su žaliavų tiekėju, kuris galiojo tyrimo laikotarpiu. Iš šio tiekėjo perkama žaliava buvo karštai valcuota juosta (toliau – KVJ). Pagal šį susitarimą tiekėjas turėjo išimtinę teisę tyrimo laikotarpiu tiekti žaliavą šiam eksportuojančiam gamintojui. Tiekėjas KVJ gamino pagal specialų užsakymą, remdamasis eksportuojančio gamintojo specifikacijomis. Eksportuojantis gamintojas buvo įsipareigojęs nupirkti visą savo tiekėjo pagamintą KVJ, net jei ji neatitiko reikalaujamų standartų. Tam tikras pirkimo kainų lygis buvo iš anksto nustatytas ir garantuotas, neatsižvelgiant į pristatomos žaliavos kokybę. Taip pat buvo išsiaiškinta, kad atitinkamo eksportuojančio gamintojo pasamdyti technikai reguliariai vykdė kokybės patikrinimus tiekėjo patalpose. |
| --- | --- |

41)

Be to, pažymima, kad VIZ STAL sudarė ilgalaikį susitarimą su žaliavų tiekėju, kuris galiojo tyrimo laikotarpiu. Iš šio tiekėjo perkama žaliava buvo karštai valcuota juosta (toliau – KVJ). Pagal šį susitarimą tiekėjas turėjo išimtinę teisę tyrimo laikotarpiu tiekti žaliavą šiam eksportuojančiam gamintojui. Tiekėjas KVJ gamino pagal specialų užsakymą, remdamasis eksportuojančio gamintojo specifikacijomis. Eksportuojantis gamintojas buvo įsipareigojęs nupirkti visą savo tiekėjo pagamintą KVJ, net jei ji neatitiko reikalaujamų standartų. Tam tikras pirkimo kainų lygis buvo iš anksto nustatytas ir garantuotas, neatsižvelgiant į pristatomos žaliavos kokybę. Taip pat buvo išsiaiškinta, kad atitinkamo eksportuojančio gamintojo pasamdyti technikai reguliariai vykdė kokybės patikrinimus tiekėjo patalpose.

| 42) | Nors tyrimas neatskleidė jokių tiesioginių dalyvavimo akciniame kapitale ar valdymo teisių tarp šių dviejų bendrovių, remiantis tyrimo metu surinkta informacija buvo prieita išvados, kad santykiai tarp atitinkamo eksportuojančio gamintojo ir jo tiekėjo buvo itin stiprūs. Taigi, VIZ STAL ir jo tiekėjas buvo susiję ne tik prekybiniais ryšiais ir neapsiribojo paprastu pardavimo sandoriu. Visų pirma, VIZ STAL kontroliavo KVJ gamybą savo tiekėjo gamybos vietoje, kas rodo, jog šios bendrovės buvo susijusios ir KVJ gamybos proceso stadijoje. Todėl VIZ STAL ir jo tiekėjo santykiai buvo tiek prekybiniai, tiek gamybiniai, t.y. jie toli peržengė vien pirkėjo – pardavėjo santykių ribas. |
| --- | --- |

42)

Nors tyrimas neatskleidė jokių tiesioginių dalyvavimo akciniame kapitale ar valdymo teisių tarp šių dviejų bendrovių, remiantis tyrimo metu surinkta informacija buvo prieita išvados, kad santykiai tarp atitinkamo eksportuojančio gamintojo ir jo tiekėjo buvo itin stiprūs. Taigi, VIZ STAL ir jo tiekėjas buvo susiję ne tik prekybiniais ryšiais ir neapsiribojo paprastu pardavimo sandoriu. Visų pirma, VIZ STAL kontroliavo KVJ gamybą savo tiekėjo gamybos vietoje, kas rodo, jog šios bendrovės buvo susijusios ir KVJ gamybos proceso stadijoje. Todėl VIZ STAL ir jo tiekėjo santykiai buvo tiek prekybiniai, tiek gamybiniai, t.y. jie toli peržengė vien pirkėjo – pardavėjo santykių ribas.

| 43) | Remiantis pirmiau nurodytu susitarimu, taip pat prieita išvados, kad VIZ STAL tyrimo laikotarpiu negalėjo laisvai apsirūpinti žaliava iš kitų tiekėjų, bet priklausė nuo vienintelio tiekėjo. Taigi, VIZ STAL turėjo pirkti ir blogesnės kokybės KVJ, net jei žaliava neatitiko reikalaujamų aptariamo produkto gamybos standartų. Kita vertus, KVJ kainos negalėjo būti koreguojamos pagal pristatomo produkto kokybę, kadangi jos buvo nustatytos iš anksto. Kita vertus, bendrovės VIZ STAL tiekėjas negalėjo laisvai tiekti KVJ kitiems pirkėjams, nes buvo įsipareigojęs ją gaminti išimtinai bendrovei VIZ STAL, laikydamasis tam tikrų VIZ STAL nustatytų kokybės standartų. |
| --- | --- |

43)

Remiantis pirmiau nurodytu susitarimu, taip pat prieita išvados, kad VIZ STAL tyrimo laikotarpiu negalėjo laisvai apsirūpinti žaliava iš kitų tiekėjų, bet priklausė nuo vienintelio tiekėjo. Taigi, VIZ STAL turėjo pirkti ir blogesnės kokybės KVJ, net jei žaliava neatitiko reikalaujamų aptariamo produkto gamybos standartų. Kita vertus, KVJ kainos negalėjo būti koreguojamos pagal pristatomo produkto kokybę, kadangi jos buvo nustatytos iš anksto. Kita vertus, bendrovės VIZ STAL tiekėjas negalėjo laisvai tiekti KVJ kitiems pirkėjams, nes buvo įsipareigojęs ją gaminti išimtinai bendrovei VIZ STAL, laikydamasis tam tikrų VIZ STAL nustatytų kokybės standartų.

| 44) | Toliau buvo nagrinėjama, ar kainos tarp šių šalių gali būti laikomos patikimomis. Šiuo atžvilgiu buvo manoma, kad VIZ STAL ir jos tiekėjo pirkimo kainų lygis tyrimo laikotarpiu buvo nustatytas dirbtinai, kadangi jie buvo sudarę ilgalaikį susitarimą. Tyrimas taip pat parodė, kad KVJ kainų kitimas buvo neįprastas ir kad kainų lygis išliko vienodas per visą tyrimo laikotarpį, nepriklausomai nuo perkamo produkto kokybės ar kitų rinkos sąlygų, pvz., energijos, vienos iš svarbiausių KVJ gamyboje naudojamų išteklių, kainų svyravimų. Taip pat buvo manoma, kad, kaip išdėstyta 42 ir 43 konstatuojamosiose dalyse, VIZ STAL ir jos tiekėjo santykiai peržengė vien pirkėjo – pardavėjo santykių ribas. Todėl, Komisijos nuomone, su KVJ pirkimo kaina siejamos sąnaudos nebuvo tinkamai atspindėtos bendrovės VIZ STAL apskaitoje, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalyje, ir todėl turėjo būti koreguojamos. |
| --- | --- |

44)

Toliau buvo nagrinėjama, ar kainos tarp šių šalių gali būti laikomos patikimomis. Šiuo atžvilgiu buvo manoma, kad VIZ STAL ir jos tiekėjo pirkimo kainų lygis tyrimo laikotarpiu buvo nustatytas dirbtinai, kadangi jie buvo sudarę ilgalaikį susitarimą. Tyrimas taip pat parodė, kad KVJ kainų kitimas buvo neįprastas ir kad kainų lygis išliko vienodas per visą tyrimo laikotarpį, nepriklausomai nuo perkamo produkto kokybės ar kitų rinkos sąlygų, pvz., energijos, vienos iš svarbiausių KVJ gamyboje naudojamų išteklių, kainų svyravimų. Taip pat buvo manoma, kad, kaip išdėstyta 42 ir 43 konstatuojamosiose dalyse, VIZ STAL ir jos tiekėjo santykiai peržengė vien pirkėjo – pardavėjo santykių ribas. Todėl, Komisijos nuomone, su KVJ pirkimo kaina siejamos sąnaudos nebuvo tinkamai atspindėtos bendrovės VIZ STAL apskaitoje, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalyje, ir todėl turėjo būti koreguojamos.

| 45) | Po faktų nustatymo VIZ STAL pareiškė, kad ji yra visiškai nepriklausoma nuo savo KVJ tiekėjo ir kad abi šalys faktiškai gali laisvai pasirinkti savo verslo partnerius KVJ atžvilgiu. Tačiau šis pareiškimas prieštaravo tyrimo metu pateiktai informacijai ir todėl turėjo būti atmestas. VIZ STAL taip pat teigė, kad panaši susitarimų tvarka yra įprasta šios rūšies ekonominėje veikloje. Šis argumentas nebuvo paremtas įrodymais ir negalėjo būti patvirtintas per šį tyrimą nustatytais faktais. Bet kokiu atveju tokių susitarimų egzistavimas šiomis aplinkybėmis buvo laikomas nesvarbiu. Be to, tokie susitarimai ir jų įtaka su aptariamu produktu siejamoms sąnaudoms ir kainoms turėtų būti nagrinėjamas kiekvienu konkrečiu atveju. |
| --- | --- |

45)

Po faktų nustatymo VIZ STAL pareiškė, kad ji yra visiškai nepriklausoma nuo savo KVJ tiekėjo ir kad abi šalys faktiškai gali laisvai pasirinkti savo verslo partnerius KVJ atžvilgiu. Tačiau šis pareiškimas prieštaravo tyrimo metu pateiktai informacijai ir todėl turėjo būti atmestas. VIZ STAL taip pat teigė, kad panaši susitarimų tvarka yra įprasta šios rūšies ekonominėje veikloje. Šis argumentas nebuvo paremtas įrodymais ir negalėjo būti patvirtintas per šį tyrimą nustatytais faktais. Bet kokiu atveju tokių susitarimų egzistavimas šiomis aplinkybėmis buvo laikomas nesvarbiu. Be to, tokie susitarimai ir jų įtaka su aptariamu produktu siejamoms sąnaudoms ir kainoms turėtų būti nagrinėjamas kiekvienu konkrečiu atveju.

| 46) | VIZ STAL nesutiko su Komisijos išvada, kad KVJ pirkimo kainų kitimas neatitiko tipinių jų svyravimų rinkoje, teigdama, kad perkamas produktas buvo specialios kokybės ir priklausė nuo skirtingų rinkos sąlygų, lyginant su kitų rūšių KVJ. Taip pat buvo teigiama, kad SOEL gamybai naudojamos KVJ kaina Bendrijoje keitėsi panašiai kaip ir Rusijoje. VIZ STAL taip pat teigė, kad KVJ kainų lyginti su energijos, ypač gamtinių dujų, kainomis nederėtų, kadangi VIZ STAL tiekėjo naudojami pagrindiniai pirminiai ištekliai yra anglys. Apskritai, VIZ STAL užginčijo bet kokią sąsają tarp energijos kainų ir plieno gaminių kainų kitimo. |
| --- | --- |

46)

VIZ STAL nesutiko su Komisijos išvada, kad KVJ pirkimo kainų kitimas neatitiko tipinių jų svyravimų rinkoje, teigdama, kad perkamas produktas buvo specialios kokybės ir priklausė nuo skirtingų rinkos sąlygų, lyginant su kitų rūšių KVJ. Taip pat buvo teigiama, kad SOEL gamybai naudojamos KVJ kaina Bendrijoje keitėsi panašiai kaip ir Rusijoje. VIZ STAL taip pat teigė, kad KVJ kainų lyginti su energijos, ypač gamtinių dujų, kainomis nederėtų, kadangi VIZ STAL tiekėjo naudojami pagrindiniai pirminiai ištekliai yra anglys. Apskritai, VIZ STAL užginčijo bet kokią sąsają tarp energijos kainų ir plieno gaminių kainų kitimo.

| 47) | Išdėstyta informacija apie įvairių rūšių KVJ kokybės ir rinkos sąlygų skirtumus nebuvo pateikta nei atsakyme į klausimyną, nei per patikrinimą vietoje, nors prieš pastarąjį buvo specialiai paprašyta pateikti detalų produkto aprašymą apie tyrimo laikotarpiu perkamą KVJ rūšį. VIZ STAL pateikta informacija po patikrinimo vietoje, t.y. daug vėliau negu nustatyta inicijavimo pranešime, nebegalėjo būti patikrinta ir todėl turėjo būti atmesta. Bet kokiu atveju pažymima, kad KVJ kainos Bendrijoje tyrimo laikotarpiu labai svyravo ir kad kitų rūšių KVJ kainos pasaulio rinkoje taip pat labai svyravo. Toks kainų kitimas parodė, kad nustatyta KVJ kaina Rusijos vidaus rinkoje neatitiko tipinių jos svyravimų rinkoje, bet buvo įtakojama bendrovės VIZ STAL ir jos tiekėjo santykių. |
| --- | --- |

47)

Išdėstyta informacija apie įvairių rūšių KVJ kokybės ir rinkos sąlygų skirtumus nebuvo pateikta nei atsakyme į klausimyną, nei per patikrinimą vietoje, nors prieš pastarąjį buvo specialiai paprašyta pateikti detalų produkto aprašymą apie tyrimo laikotarpiu perkamą KVJ rūšį. VIZ STAL pateikta informacija po patikrinimo vietoje, t.y. daug vėliau negu nustatyta inicijavimo pranešime, nebegalėjo būti patikrinta ir todėl turėjo būti atmesta. Bet kokiu atveju pažymima, kad KVJ kainos Bendrijoje tyrimo laikotarpiu labai svyravo ir kad kitų rūšių KVJ kainos pasaulio rinkoje taip pat labai svyravo. Toks kainų kitimas parodė, kad nustatyta KVJ kaina Rusijos vidaus rinkoje neatitiko tipinių jos svyravimų rinkoje, bet buvo įtakojama bendrovės VIZ STAL ir jos tiekėjo santykių.

| 48) | Energijos kainų atžvilgiu reikėtų pažymėti, kad VIZ STAL tiekėjas nepateikė atsakymo į klausimyną, todėl šio tyrimo metu tai nebuvo narinėjama. VIZ STAL taip pat nepateikė jokių jos pareiškimą patvirtinančių įrodymų. Todėl esamas tyrimas negalėjo patvirtinti, kad VIZ STAL tiekėjas tikrai naudojo anglis kaip pagrindinius HRP gamybos išteklius. VIZ STAL taip pat nepateikė jokių įrodymų, kas energijos ir plieno kainų svyravimai neturėtų būti siejami tarpusavyje. Todėl pagrįstai galima tikėtis, kad energijos kainų svyravimai normaliomis sąlygomis laisvoje rinkoje turėtų įtakoti KVJ kainas. |
| --- | --- |

48)

Energijos kainų atžvilgiu reikėtų pažymėti, kad VIZ STAL tiekėjas nepateikė atsakymo į klausimyną, todėl šio tyrimo metu tai nebuvo narinėjama. VIZ STAL taip pat nepateikė jokių jos pareiškimą patvirtinančių įrodymų. Todėl esamas tyrimas negalėjo patvirtinti, kad VIZ STAL tiekėjas tikrai naudojo anglis kaip pagrindinius HRP gamybos išteklius. VIZ STAL taip pat nepateikė jokių įrodymų, kas energijos ir plieno kainų svyravimai neturėtų būti siejami tarpusavyje. Todėl pagrįstai galima tikėtis, kad energijos kainų svyravimai normaliomis sąlygomis laisvoje rinkoje turėtų įtakoti KVJ kainas.

| 49) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, nurodytos KVJ kainos nebuvo laikomos patikimomis. Todėl KVJ sąnaudos turėjo būti koreguojamos. Todėl Komisija turėjo nustatyti KVJ kainas šiam prašymo pateikėjui remdamasi kitų tos pačios šalies gamintojų ar eksportuotojų sąnaudomis arba, kai tokios informacijos nebuvo galima gauti ar ji negalėjo būti panaudota, bet kokiu kitu pagrįstu pagrindu. Kaip paminėta 24–31 konstatuojamosiose dalyse, sąnaudų, įskaitant kito žinomo Rusijos KVJ gamintojo KVJ sąnaudas, nebuvo galima nustatyti. Kadangi Komisijai nebuvo žinomas joks kitas aptariamo produkto gamintojas ar kiti KVJ gamintojai Rusijoje, KVJ sąnaudos bendrovei VIZ STAL turėjo būti nustatytos, remiantis kokia nors kita pagrįsta informacija. Nesant kitos patikimesnės informacijos, prašymo pateikėjui gamybos sąnaudos galėjo būti nustatytos tik remiantis KVJ kainomis Bendrijoje. |
| --- | --- |

49)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, nurodytos KVJ kainos nebuvo laikomos patikimomis. Todėl KVJ sąnaudos turėjo būti koreguojamos. Todėl Komisija turėjo nustatyti KVJ kainas šiam prašymo pateikėjui remdamasi kitų tos pačios šalies gamintojų ar eksportuotojų sąnaudomis arba, kai tokios informacijos nebuvo galima gauti ar ji negalėjo būti panaudota, bet kokiu kitu pagrįstu pagrindu. Kaip paminėta 24–31 konstatuojamosiose dalyse, sąnaudų, įskaitant kito žinomo Rusijos KVJ gamintojo KVJ sąnaudas, nebuvo galima nustatyti. Kadangi Komisijai nebuvo žinomas joks kitas aptariamo produkto gamintojas ar kiti KVJ gamintojai Rusijoje, KVJ sąnaudos bendrovei VIZ STAL turėjo būti nustatytos, remiantis kokia nors kita pagrįsta informacija. Nesant kitos patikimesnės informacijos, prašymo pateikėjui gamybos sąnaudos galėjo būti nustatytos tik remiantis KVJ kainomis Bendrijoje.

| 50) | Po faktų nustatymo VIZ STAL toliau teigė, kad KVJ kainos Bendrijoje turėtų būti koreguojamos, atsižvelgiant į fizinių savybių, gamybos proceso, transportavimo sąnaudų ir pardavimo sąlygų skirtumus. |
| --- | --- |

50)

Po faktų nustatymo VIZ STAL toliau teigė, kad KVJ kainos Bendrijoje turėtų būti koreguojamos, atsižvelgiant į fizinių savybių, gamybos proceso, transportavimo sąnaudų ir pardavimo sąlygų skirtumus.

| 51) | Fizinių savybių skirtumų atžvilgiu, nustatant vidutinę KVJ kainą Bendrijoje, į juos buvo atsižvelgta atmetant aukštos kokybės KVJ rūšis, kurios negaminamos Rusijoje. Todėl tolesniam koregavimui nebuvo pagrindo. |
| --- | --- |

51)

Fizinių savybių skirtumų atžvilgiu, nustatant vidutinę KVJ kainą Bendrijoje, į juos buvo atsižvelgta atmetant aukštos kokybės KVJ rūšis, kurios negaminamos Rusijoje. Todėl tolesniam koregavimui nebuvo pagrindo.

| 52) | Rusijoje ir Bendrijoje naudojamų skirtingų gamybos procesų atžvilgiu VIZ STAL teigė, kad Bendrijoje naudojama technologija reikalauja daugiau energijos sąnaudų, ją naudojant susidaro daugiau atliekų, ir ji yra našesnė. Vis dėlto, nors Bendrijoje daugiausia naudojamas gamybos procesas iš tiesų reikalavo daugiau energijos sąnaudų, buvo nustatyta, kad atliekų jo metu susidarydavo daug mažiau. Todėl skirtingų procesų bendras efektyvumas buvo laikomas lygiaverčiu ir reikalaujančiu panašių gamybos sąnaudų. Todėl tolesniam koregavimui nebuvo pagrindo. |
| --- | --- |

52)

Rusijoje ir Bendrijoje naudojamų skirtingų gamybos procesų atžvilgiu VIZ STAL teigė, kad Bendrijoje naudojama technologija reikalauja daugiau energijos sąnaudų, ją naudojant susidaro daugiau atliekų, ir ji yra našesnė. Vis dėlto, nors Bendrijoje daugiausia naudojamas gamybos procesas iš tiesų reikalavo daugiau energijos sąnaudų, buvo nustatyta, kad atliekų jo metu susidarydavo daug mažiau. Todėl skirtingų procesų bendras efektyvumas buvo laikomas lygiaverčiu ir reikalaujančiu panašių gamybos sąnaudų. Todėl tolesniam koregavimui nebuvo pagrindo.

| 53) | Pardavimo sąlygų skirtumų atžvilgiu VIZ STAL teigė, kad kainos Bendrijoje yra „monopolinio“ lygio, tačiau nepaaiškino, kiek tai turi įtakos kainai ar kainų palyginimui. Taip pat buvo nustatyta, kad pardavimo sąlygos abejose rinkose yra panašios, t.y. yra tik vienas KVJ gamintojas, parduodantis produktus abejose vidaus rinkose. Tačiau Rusijoje kainoms įtaką darė ir santykiai tarp aptariamo eksportuojančio gamintojo ir jo tiekėjo. Todėl tolesniam koregavimui nebuvo pagrindo. |
| --- | --- |

53)

Pardavimo sąlygų skirtumų atžvilgiu VIZ STAL teigė, kad kainos Bendrijoje yra „monopolinio“ lygio, tačiau nepaaiškino, kiek tai turi įtakos kainai ar kainų palyginimui. Taip pat buvo nustatyta, kad pardavimo sąlygos abejose rinkose yra panašios, t.y. yra tik vienas KVJ gamintojas, parduodantis produktus abejose vidaus rinkose. Tačiau Rusijoje kainoms įtaką darė ir santykiai tarp aptariamo eksportuojančio gamintojo ir jo tiekėjo. Todėl tolesniam koregavimui nebuvo pagrindo.

| 54) | Nupirktos KVJ transportavimo sąnaudų atžvilgiu nebuvo pagrindo koregavimui, nes Bendrijos pramonės kainos buvo apskaičiuotos ex-works pagrindu, t.y. neįskaitant transportavimo sąnaudų. |
| --- | --- |

54)

Nupirktos KVJ transportavimo sąnaudų atžvilgiu nebuvo pagrindo koregavimui, nes Bendrijos pramonės kainos buvo apskaičiuotos ex-works pagrindu, t.y. neįskaitant transportavimo sąnaudų.

| 55) | Po faktų nustatymo Bendrijos pramonė pareiškė, kad energijos (ypač dujų) kainos Rusijos vidaus rinkoje nėra laisvos rinkos jėgų sąveikos rezultatas, į kurį reikia atsižvelgti nustatant VIZ STAL gamybos sąnaudas. Šiomis sąlygomis pažymima, kad Komisija suteikė Bendrijos pramonei galimybę pateikti pastabas dėl RES suteikimo dviem Rusijos eksportuojantiems gamintojams. Bendrijos pramonė neatkreipė dėmesio į būtinybę pirmiausia išnagrinėti Rusijos dujų kainų poveikį, po to nustatant normaliąją vertę (žr. 23 konstatuojamąją dalį). Kadangi dujų kainos Rusijoje įvairiuose regionuose ir skirtingiems pirkėjams gali būti nevienodos, buvo neįmanoma šioje vėlyvoje nagrinėjimo stadijoje detaliau ištirti energijos kainų klausimą. Bet kokiu atveju tyrimas parodė, kad bendrovės VIZ STAL tiesioginės energijos sąnaudos SOEL gamybai nebuvo didelės ir todėl tik nežymiai įtakojo gamybos sąnaudas. Kaip minėta 48 konstatuojamoje dalyje, jos KVJ tiekėjas nebuvo tiesiogiai ištirtas per šią tarpinę peržiūrą ir nebuvo padaryta išvadų dėl tiekėjo pagrindinių gamybos išteklių sąnaudų patikimumo. Bet kokiu atveju, kadangi buvo nustatyta, kad kainos tarp VIZ STAL ir jo tiekėjo yra nepatikimos ir vietoj jų buvo naudotos Bendrijos rinkos kainos, bet koks galimas kainų iškraipymas, susijęs su energijos sąnaudomis, tuo buvo pašalintas. |
| --- | --- |

55)

Po faktų nustatymo Bendrijos pramonė pareiškė, kad energijos (ypač dujų) kainos Rusijos vidaus rinkoje nėra laisvos rinkos jėgų sąveikos rezultatas, į kurį reikia atsižvelgti nustatant VIZ STAL gamybos sąnaudas. Šiomis sąlygomis pažymima, kad Komisija suteikė Bendrijos pramonei galimybę pateikti pastabas dėl RES suteikimo dviem Rusijos eksportuojantiems gamintojams. Bendrijos pramonė neatkreipė dėmesio į būtinybę pirmiausia išnagrinėti Rusijos dujų kainų poveikį, po to nustatant normaliąją vertę (žr. 23 konstatuojamąją dalį). Kadangi dujų kainos Rusijoje įvairiuose regionuose ir skirtingiems pirkėjams gali būti nevienodos, buvo neįmanoma šioje vėlyvoje nagrinėjimo stadijoje detaliau ištirti energijos kainų klausimą. Bet kokiu atveju tyrimas parodė, kad bendrovės VIZ STAL tiesioginės energijos sąnaudos SOEL gamybai nebuvo didelės ir todėl tik nežymiai įtakojo gamybos sąnaudas. Kaip minėta 48 konstatuojamoje dalyje, jos KVJ tiekėjas nebuvo tiesiogiai ištirtas per šią tarpinę peržiūrą ir nebuvo padaryta išvadų dėl tiekėjo pagrindinių gamybos išteklių sąnaudų patikimumo. Bet kokiu atveju, kadangi buvo nustatyta, kad kainos tarp VIZ STAL ir jo tiekėjo yra nepatikimos ir vietoj jų buvo naudotos Bendrijos rinkos kainos, bet koks galimas kainų iškraipymas, susijęs su energijos sąnaudomis, tuo buvo pašalintas.

| 56) | Siekiant nustatyti visas SOEL gamybos sąnaudas, reikėjo apibrėžti pardavimo, bendrąsias ir administracines išlaidas (PBA). VIZ STAL tvirtino, kad tam tikros išlaidos, patirtos iki tyrimo laikotarpio, bet į apskaitą įtrauktos tyrimo laikotarpiu, turėtų būti laikomos tik į apskaitą įtrauktomis sąnaudomis ir iš PBA atimamos. Tačiau nebuvo pateikta įrodymų, kad tos sąnaudos buvo patirtos de facto iki tyrimo laikotarpio. Nagrinėjamos išlaidos tikrai buvo daug didesnės negu ankstesniais metais, todėl negalima atmesti galimybės, kad šios sąnaudos buvo faktiškai patirtos tyrimo laikotarpiu. |
| --- | --- |

56)

Siekiant nustatyti visas SOEL gamybos sąnaudas, reikėjo apibrėžti pardavimo, bendrąsias ir administracines išlaidas (PBA). VIZ STAL tvirtino, kad tam tikros išlaidos, patirtos iki tyrimo laikotarpio, bet į apskaitą įtrauktos tyrimo laikotarpiu, turėtų būti laikomos tik į apskaitą įtrauktomis sąnaudomis ir iš PBA atimamos. Tačiau nebuvo pateikta įrodymų, kad tos sąnaudos buvo patirtos de facto iki tyrimo laikotarpio. Nagrinėjamos išlaidos tikrai buvo daug didesnės negu ankstesniais metais, todėl negalima atmesti galimybės, kad šios sąnaudos buvo faktiškai patirtos tyrimo laikotarpiu.

| 57) | Be to, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalimi, finansinės išlaidos turėjo būti pridėtos prie nurodytų PBA. Šiomis sąlygomis buvo nustatyta, kad susijusi šalis suteikė bendrovei VIZ STAL paskolas be palūkanų JAV doleriais. Kadangi PBA iki galo neatspindėjo visų sąnaudų, susijusių su aptariamo produkto gamyba ir pardavimu, buvo pridėta finansinių išlaidų normaliomis rinkos sąlygomis suma. Šiuo atžvilgiu gautoms paskoloms buvo taikyta rinkos sąlygomis tyrimo laikotarpiu suteiktų panašių paskolų palūkanų norma. Nesant tinkamesnio metodo, visa išlaidų palūkanoms suma buvo priskirta aptariamam produktui remiantis apyvarta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalį. |
| --- | --- |

57)

Be to, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalimi, finansinės išlaidos turėjo būti pridėtos prie nurodytų PBA. Šiomis sąlygomis buvo nustatyta, kad susijusi šalis suteikė bendrovei VIZ STAL paskolas be palūkanų JAV doleriais. Kadangi PBA iki galo neatspindėjo visų sąnaudų, susijusių su aptariamo produkto gamyba ir pardavimu, buvo pridėta finansinių išlaidų normaliomis rinkos sąlygomis suma. Šiuo atžvilgiu gautoms paskoloms buvo taikyta rinkos sąlygomis tyrimo laikotarpiu suteiktų panašių paskolų palūkanų norma. Nesant tinkamesnio metodo, visa išlaidų palūkanoms suma buvo priskirta aptariamam produktui remiantis apyvarta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalį.

| 58) | VIZ STAL nesutiko su PBA koregavimu, atsižvelgiant į finansavimo sąnaudas. VIZ STAL tvirtino, kad nagrinėjamą paskolą suteikusi šalis yra akcininkas, kuriam priklauso daugiau negu pusė bendrovės VIZ STAL akcijų, ir vietoj to ji galėjo nuspręsti padidinti akcinį kapitalą, nepatirdama jokių finansinių sąnaudų. Kita vertus, VIZ STAL dar tvirtino, kad tyrimo laikotarpiu paskola buvo grąžinama ir kad turėtų būti taikoma paskolos teikėjo vidaus rinkai būdinga palūkanų norma. Galų gale VIZ STAL pareiškė, kad išlaidų palūkanoms dalis (nominali palūkanų norma) jau buvo įtraukta į PBA ir neturėtų būti įtraukiama dar kartą. Todėl atitinkamai turėtų būti sumažinta papildomų finansinių sąnaudų suma. |
| --- | --- |

58)

VIZ STAL nesutiko su PBA koregavimu, atsižvelgiant į finansavimo sąnaudas. VIZ STAL tvirtino, kad nagrinėjamą paskolą suteikusi šalis yra akcininkas, kuriam priklauso daugiau negu pusė bendrovės VIZ STAL akcijų, ir vietoj to ji galėjo nuspręsti padidinti akcinį kapitalą, nepatirdama jokių finansinių sąnaudų. Kita vertus, VIZ STAL dar tvirtino, kad tyrimo laikotarpiu paskola buvo grąžinama ir kad turėtų būti taikoma paskolos teikėjo vidaus rinkai būdinga palūkanų norma. Galų gale VIZ STAL pareiškė, kad išlaidų palūkanoms dalis (nominali palūkanų norma) jau buvo įtraukta į PBA ir neturėtų būti įtraukiama dar kartą. Todėl atitinkamai turėtų būti sumažinta papildomų finansinių sąnaudų suma.

| 59) | Pirmasis teiginys turėjo būti atmestas, nes sąnaudos turi atspindėti visas sąnaudas, susijusias su aptariamo produkto gamyba ir pardavimu, ko šiuo atveju nebuvo, kaip paaiškinta 57 konstatuojamojoje dalyje. Normaliomis rinkos sąlygomis VIZ STAL turėjo ieškoti finansinių išteklių atviroje rinkoje ir būtų patyrusi papildomų finansinių išlaidų, kurios būtų atsispindėjusios jos sąnaudose. Taip pat pažymima, kad paskolos ir akcinis kapitalas negali tiesiog pakeisti vienas kito, nes duoda visiškai skirtingą rezultatą. Taigi, paskolą reikia grąžinti, o akcinio kapitalo – ne. |
| --- | --- |

59)

Pirmasis teiginys turėjo būti atmestas, nes sąnaudos turi atspindėti visas sąnaudas, susijusias su aptariamo produkto gamyba ir pardavimu, ko šiuo atveju nebuvo, kaip paaiškinta 57 konstatuojamojoje dalyje. Normaliomis rinkos sąlygomis VIZ STAL turėjo ieškoti finansinių išteklių atviroje rinkoje ir būtų patyrusi papildomų finansinių išlaidų, kurios būtų atsispindėjusios jos sąnaudose. Taip pat pažymima, kad paskolos ir akcinis kapitalas negali tiesiog pakeisti vienas kito, nes duoda visiškai skirtingą rezultatą. Taigi, paskolą reikia grąžinti, o akcinio kapitalo – ne.

| 60) | Taip pat buvo manoma, kad tinkamiausia – paskolos gavėjo vidaus rinkos palūkanų norma, nes tokia norma geriausiai atspindėtų su aptariamo produkto, kuriam nustatoma normalioji vertė, gamyba ir pardavimu susijusias sąnaudas Rusijos vidaus rinkoje. Bet kokiu atveju VIZ STAL nepateikė jokių patvirtinamųjų įrodymų dėl paskolos teikėjo vidaus rinkoje tariamai taikomos palūkanų normos. Po faktų nustatymo VIZ STAL pateikė papildomos informacijos dėl apyvartinio kapitalo padengimo, kuri nebegalėjo būti patikrinta vėlyvoje nagrinėjimo stadijoje ir todėl turėjo būti atmesta. Be to, nebuvo pateikta įrodymų, kad išlaidų palūkanoms dalis jau būtų buvusi įtraukta į PBA ar kad VIZ STAL faktiškai mokėjo palūkanas. Todėl šis argumentas turėjo būti atmestas. |
| --- | --- |

60)

Taip pat buvo manoma, kad tinkamiausia – paskolos gavėjo vidaus rinkos palūkanų norma, nes tokia norma geriausiai atspindėtų su aptariamo produkto, kuriam nustatoma normalioji vertė, gamyba ir pardavimu susijusias sąnaudas Rusijos vidaus rinkoje. Bet kokiu atveju VIZ STAL nepateikė jokių patvirtinamųjų įrodymų dėl paskolos teikėjo vidaus rinkoje tariamai taikomos palūkanų normos. Po faktų nustatymo VIZ STAL pateikė papildomos informacijos dėl apyvartinio kapitalo padengimo, kuri nebegalėjo būti patikrinta vėlyvoje nagrinėjimo stadijoje ir todėl turėjo būti atmesta. Be to, nebuvo pateikta įrodymų, kad išlaidų palūkanoms dalis jau būtų buvusi įtraukta į PBA ar kad VIZ STAL faktiškai mokėjo palūkanas. Todėl šis argumentas turėjo būti atmestas.

| 61) | Bendrijos pramonė pareiškė, kad apskaičiuojant PBA reikia atsižvelgti į iškraipymus, susijusius su turto įkainojimu ir nusidėvėjimu. Ji taip pat pareiškė, kad PBA yra daug didesnės negu Bendrijoje, ypač dėl didesnių sąnaudų po pardavimo, didesnių tyrimų ir taikomosios veiklos sąnaudų ir didesnių būtinų ryšių priemonių ir IT sistemų sąnaudų. |
| --- | --- |

61)

Bendrijos pramonė pareiškė, kad apskaičiuojant PBA reikia atsižvelgti į iškraipymus, susijusius su turto įkainojimu ir nusidėvėjimu. Ji taip pat pareiškė, kad PBA yra daug didesnės negu Bendrijoje, ypač dėl didesnių sąnaudų po pardavimo, didesnių tyrimų ir taikomosios veiklos sąnaudų ir didesnių būtinų ryšių priemonių ir IT sistemų sąnaudų.

| 62) | Bendrijos pramonė nepateikė jokių patvirtinamųjų įrodymų dėl pirmiau minėtų pareiškimų. Be to, šie pareiškimai buvo padaryti labai vėlyvoje nagrinėjimo stadijoje ir todėl jų nebuvo galima detaliai ištirti. Todėl pirmiau minėti pareiškimai turėjo būti atmesti. |
| --- | --- |

62)

Bendrijos pramonė nepateikė jokių patvirtinamųjų įrodymų dėl pirmiau minėtų pareiškimų. Be to, šie pareiškimai buvo padaryti labai vėlyvoje nagrinėjimo stadijoje ir todėl jų nebuvo galima detaliai ištirti. Todėl pirmiau minėti pareiškimai turėjo būti atmesti.

| 63) | Be to, buvo tiriama, ar normaliąją vertę galima nustatyti kitų gamintojų vidaus kainų pagrindu pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalį. Kadangi NLMK, kito prašymo pateikėjo, atžvilgiu nebuvo patikimos informacijos apie aptariamo produkto vidaus pardavimo kainas (kaip paaiškinta 24 ir 31 konstatuojamose dalyse) ir kadangi išskyrus prašymo pateikėjus Rusijos vidaus rinkoje daugiau nebuvo kitų bendradarbiaujančių pardavėjų ar gamintojų, Komisija neturėjo informacijos apie kito gamintojo vidaus pardavimo kainas. |
| --- | --- |

63)

Be to, buvo tiriama, ar normaliąją vertę galima nustatyti kitų gamintojų vidaus kainų pagrindu pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalį. Kadangi NLMK, kito prašymo pateikėjo, atžvilgiu nebuvo patikimos informacijos apie aptariamo produkto vidaus pardavimo kainas (kaip paaiškinta 24 ir 31 konstatuojamose dalyse) ir kadangi išskyrus prašymo pateikėjus Rusijos vidaus rinkoje daugiau nebuvo kitų bendradarbiaujančių pardavėjų ar gamintojų, Komisija neturėjo informacijos apie kito gamintojo vidaus pardavimo kainas.

| 64) | Todėl visais atvejais, kai buvo naudojama sukurta normalioji vertė, ji buvo sukurta susumuojant eksportuojamų pavyzdžių gamybos sąnaudas, kurios, prireikus, buvo pakoreguotos, pagrįstą PBA sumą ir pagrįstą pelną pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

64)

Todėl visais atvejais, kai buvo naudojama sukurta normalioji vertė, ji buvo sukurta susumuojant eksportuojamų pavyzdžių gamybos sąnaudas, kurios, prireikus, buvo pakoreguotos, pagrįstą PBA sumą ir pagrįstą pelną pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį.

| 65) | Šiuo tikslu buvo tiriama, ar vidaus rinkoje prašymo pateikėjo patirtų PBA ir gauto pelno sumos, pakoreguotos, kaip aprašyta pirmiau, yra patikimi duomenys. Faktinės vidaus PBA buvo laikomos patikimomis, nes panašaus produkto vidaus pardavimų apimtis gali būti laikoma tipine. Tačiau atsižvelgiant į tai, kad visas aptariamo produkto vidaus pardavimas nevyko įprastinėmis prekybos sąlygomis, kaip apibrėžta pagrindiniame reglamente (žr. 38 konstatuojamąją dalį), vidaus pelno normos nebuvo galima nustatyti remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies pirmuoju sakiniu. Kadangi nebuvo informacijos apie kitų šio tyrimo eksportuotojų arba gamintojų PBA bei pelno normą, ir kadangi VIZ STAL be SOEL negamino ir nepardavė kitų produktų, priklausančių tai pačiai bendrajai produktų kategorijai, vidaus pelno norma buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punktą, t.y. bet kuriuo kitu pagrįstu metodu. Nesant kitos patikimesnės informacijos, nustatyta, kad pelno norma vidaus rinkoje sudaro 10 % gamybos sąnaudų. Atsižvelgiant į investicijas Rusijoje, kuri vis dar laikoma besiformuojančia rinkos ekonomika su dinamiškesnėmis augimo perspektyvomis ir aukštesnėmis infliacijos normomis negu labiau išsivysčiusiose ekonomikose, ir todėl didesniais pelno iš bet kokių kapitalo investicijų lūkesčiais, šiame tyrime naudojama 10 % pelno norma buvo laikoma konservatyviu dydžiu. |
| --- | --- |

65)

Šiuo tikslu buvo tiriama, ar vidaus rinkoje prašymo pateikėjo patirtų PBA ir gauto pelno sumos, pakoreguotos, kaip aprašyta pirmiau, yra patikimi duomenys. Faktinės vidaus PBA buvo laikomos patikimomis, nes panašaus produkto vidaus pardavimų apimtis gali būti laikoma tipine. Tačiau atsižvelgiant į tai, kad visas aptariamo produkto vidaus pardavimas nevyko įprastinėmis prekybos sąlygomis, kaip apibrėžta pagrindiniame reglamente (žr. 38 konstatuojamąją dalį), vidaus pelno normos nebuvo galima nustatyti remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies pirmuoju sakiniu. Kadangi nebuvo informacijos apie kitų šio tyrimo eksportuotojų arba gamintojų PBA bei pelno normą, ir kadangi VIZ STAL be SOEL negamino ir nepardavė kitų produktų, priklausančių tai pačiai bendrajai produktų kategorijai, vidaus pelno norma buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punktą, t.y. bet kuriuo kitu pagrįstu metodu. Nesant kitos patikimesnės informacijos, nustatyta, kad pelno norma vidaus rinkoje sudaro 10 % gamybos sąnaudų. Atsižvelgiant į investicijas Rusijoje, kuri vis dar laikoma besiformuojančia rinkos ekonomika su dinamiškesnėmis augimo perspektyvomis ir aukštesnėmis infliacijos normomis negu labiau išsivysčiusiose ekonomikose, ir todėl didesniais pelno iš bet kokių kapitalo investicijų lūkesčiais, šiame tyrime naudojama 10 % pelno norma buvo laikoma konservatyviu dydžiu.

b)   Eksporto kaina

| 66) | VIZ STAL didžioji dalis priklausė susijusiai Šveicarijos kontroliuojančiajai prekybos bendrovei ir buvo jos valdoma. Visas eksportuojamų produktų pardavimas tyrimo laikotarpiu buvo vykdomas per Šveicarijos bendrovę susijusiam importuotojui Bendrijoje, kuris perpardavė aptariamą produktą galutiniams vartotojams Bendrijoje. Todėl eksporto kainos apskaičiuotos, remiantis perpardavimo kainomis pirmajam nepriklausomam vartotojui Bendrijoje pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį. |
| --- | --- |

66)

VIZ STAL didžioji dalis priklausė susijusiai Šveicarijos kontroliuojančiajai prekybos bendrovei ir buvo jos valdoma. Visas eksportuojamų produktų pardavimas tyrimo laikotarpiu buvo vykdomas per Šveicarijos bendrovę susijusiam importuotojui Bendrijoje, kuris perpardavė aptariamą produktą galutiniams vartotojams Bendrijoje. Todėl eksporto kainos apskaičiuotos, remiantis perpardavimo kainomis pirmajam nepriklausomam vartotojui Bendrijoje pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį.

| 67) | Visos sąnaudos, patirtos laikotarpiu nuo importavimo iki susijusio importuotojo įvykdyto perpardavimo Bendrijoje, įskaitant PBA, ir pagrįsta pelno norma buvo pakoreguotos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį. |
| --- | --- |

67)

Visos sąnaudos, patirtos laikotarpiu nuo importavimo iki susijusio importuotojo įvykdyto perpardavimo Bendrijoje, įskaitant PBA, ir pagrįsta pelno norma buvo pakoreguotos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį.

| 68) | Šiomis aplinkybėmis reikėtų pažymėti, kad, kaip minėta 75 konstatuojamojoje dalyje, eksporto kaina buvo pakoreguota, atsižvelgiant į kredito sąnaudas (t.y. finansines sąnaudas) pagal pirmajam nepriklausomam pirkėjui Bendrijoje susijusio importuotojo nustatytas atsiskaitymo sąlygas, remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies g punktu, kaip pareiškė VIZ STAL savo atsakyme į klausimyną. Kita vertus, apskaičiuojant eksporto kainas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį, buvo taip pat koreguojamos visos sąnaudos, patirtos laikotarpiu nuo aptariamo produkto importavimo iki jo perpardavimo. Koreguotini dalykai be kitų dalykų apima pagristą susijusio importuotojo PBA skirtumą. Tačiau kai kuriais atvejais šios PBA gali apimti finansines išlaidas, kylančias iš pirmiau minėtų atsiskaitymo sąlygų. Todėl, kad būtų išvengta finansinių sąnaudų, būtent, i) finansinių sąnaudų, kylančių iš pirmiau nurodytų atsiskaitymo sąlygų, atimamų pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies g punktą, ir ii) finansinių sąnaudų, kurios yra susijusio importuotojo PBA dalis, dvigubo atskaitymo, susijusiam importuotojui buvo suteikta galimybė pateikti patvirtinamuosius įrodymus, kad dalį savo finansinių sąnaudų jis patyrė atlikdamas finansines operacijas pagal jo nepriklausomiems pirkėjams Bendrijoje nustatytas atsiskaitymo sąlygas. Tačiau susijęs importuotojas nepateikė jokių pagrįstų tai patvirtinančių įrodymų ir todėl visos susijusio importuotojo PBA turi būti atimtos iš apskaičiuotos eksporto kainos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį. |
| --- | --- |

68)

Šiomis aplinkybėmis reikėtų pažymėti, kad, kaip minėta 75 konstatuojamojoje dalyje, eksporto kaina buvo pakoreguota, atsižvelgiant į kredito sąnaudas (t.y. finansines sąnaudas) pagal pirmajam nepriklausomam pirkėjui Bendrijoje susijusio importuotojo nustatytas atsiskaitymo sąlygas, remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies g punktu, kaip pareiškė VIZ STAL savo atsakyme į klausimyną. Kita vertus, apskaičiuojant eksporto kainas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį, buvo taip pat koreguojamos visos sąnaudos, patirtos laikotarpiu nuo aptariamo produkto importavimo iki jo perpardavimo. Koreguotini dalykai be kitų dalykų apima pagristą susijusio importuotojo PBA skirtumą. Tačiau kai kuriais atvejais šios PBA gali apimti finansines išlaidas, kylančias iš pirmiau minėtų atsiskaitymo sąlygų. Todėl, kad būtų išvengta finansinių sąnaudų, būtent, i) finansinių sąnaudų, kylančių iš pirmiau nurodytų atsiskaitymo sąlygų, atimamų pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies g punktą, ir ii) finansinių sąnaudų, kurios yra susijusio importuotojo PBA dalis, dvigubo atskaitymo, susijusiam importuotojui buvo suteikta galimybė pateikti patvirtinamuosius įrodymus, kad dalį savo finansinių sąnaudų jis patyrė atlikdamas finansines operacijas pagal jo nepriklausomiems pirkėjams Bendrijoje nustatytas atsiskaitymo sąlygas. Tačiau susijęs importuotojas nepateikė jokių pagrįstų tai patvirtinančių įrodymų ir todėl visos susijusio importuotojo PBA turi būti atimtos iš apskaičiuotos eksporto kainos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį.

| 69) | Po faktų nustatymo VIZ STAL pareiškė, kad patirtų ir iš eksporto kainos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies g punktą atimtų finansinių sąnaudų dalis buvo įtraukta į susijusio importuotojo PBA ir kad todėl sukurtos eksporto kainos skaičiavimas turėtų būti peržiūrėtas, siekiant išvengti dvigubo šių sąnaudų išskaičiavimo. Pažymima, kad šis pareiškimas pirmą kartą buvo pateiktas po faktų nustatymo ir kad net ir tada nebuvo pateikta patvirtinamųjų įrodymų, galinčių pagrįsti bendrovės VIZ STAL nuomonę. Be to, susijusio importuotojo patalpose atliktas patikrinimas negalėjo patvirtinti, kad bendrovės VIZ STAL nepriklausomam pirkėjui Bendrijoje suteikto kredito sąnaudas tikrai prisiėmė susijęs importuotojas ir taip jos buvo įtrauktos į jo PBA. Todėl šis pareiškimas turėjo būti atmestas. |
| --- | --- |

69)

Po faktų nustatymo VIZ STAL pareiškė, kad patirtų ir iš eksporto kainos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies g punktą atimtų finansinių sąnaudų dalis buvo įtraukta į susijusio importuotojo PBA ir kad todėl sukurtos eksporto kainos skaičiavimas turėtų būti peržiūrėtas, siekiant išvengti dvigubo šių sąnaudų išskaičiavimo. Pažymima, kad šis pareiškimas pirmą kartą buvo pateiktas po faktų nustatymo ir kad net ir tada nebuvo pateikta patvirtinamųjų įrodymų, galinčių pagrįsti bendrovės VIZ STAL nuomonę. Be to, susijusio importuotojo patalpose atliktas patikrinimas negalėjo patvirtinti, kad bendrovės VIZ STAL nepriklausomam pirkėjui Bendrijoje suteikto kredito sąnaudas tikrai prisiėmė susijęs importuotojas ir taip jos buvo įtrauktos į jo PBA. Todėl šis pareiškimas turėjo būti atmestas.

| 70) | Susijusio importuotojo Bendrijoje atžvilgiu tyrimas parodė, kad susijusio importuotojo patirtos amortizacijos ir nusidėvėjimo sąnaudos nebuvo nurodytos. Todėl atitinkamai šios sąnaudos buvo pridėtos prie bendros PBA sumos. Tada PBA buvo atimtos iš perpardavimo pirmajam nepriklausomam pirkėjui Bendrijoje kainos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį. Šiomis aplinkybėmis Komisija atmetė VIZ STAL metodologiją, taikomą apskaičiuojant paskirstymo santykinius dydžius, naudojamus, viena vertus, priskiriant visas PBA aptariamam produktui ir, kita vertus, „kitiems produktams“. VIZ STAL teigė, kad jos susijęs importuotojas sandorių dėl tam tikrų kitų produktų atžvilgiu veikė kaip komisionierius. Susijusio importuotojo pajamas iš šių sandorių sudarė tik už „kitus produktus“ gaunamas komisinis atlyginimas. Todėl eksportuojantis gamintojas teigė, kad apskaičiuojant paskirstymo santykinius dydžius apyvartos pagrindu reikėtų remtis „kitų produktų“ pardavimo hipotetine didesne apyvarta, o ne mažesne faktine apyvarta, kuri yra įtraukta į susijusio importuotojo apskaitą. Buvo teigiama, kad hipotetinė apyvarta turėtų atitikti šių „kitų produktų“ pardavimo kainas Bendrijoje. Tada „kitiems produktams“ priskirtos PBA padidėtų, o aptariamam produktui – sumažėtų. VIZ STAL pareiškė, kad ši metodologija geriau atspindėtų administracines sąnaudas, susijusias su, viena vertus, aptariamo produkto operacijomis ir, kita vertus, „kitų produktų“ operacijomis. |
| --- | --- |

70)

Susijusio importuotojo Bendrijoje atžvilgiu tyrimas parodė, kad susijusio importuotojo patirtos amortizacijos ir nusidėvėjimo sąnaudos nebuvo nurodytos. Todėl atitinkamai šios sąnaudos buvo pridėtos prie bendros PBA sumos. Tada PBA buvo atimtos iš perpardavimo pirmajam nepriklausomam pirkėjui Bendrijoje kainos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį. Šiomis aplinkybėmis Komisija atmetė VIZ STAL metodologiją, taikomą apskaičiuojant paskirstymo santykinius dydžius, naudojamus, viena vertus, priskiriant visas PBA aptariamam produktui ir, kita vertus, „kitiems produktams“. VIZ STAL teigė, kad jos susijęs importuotojas sandorių dėl tam tikrų kitų produktų atžvilgiu veikė kaip komisionierius. Susijusio importuotojo pajamas iš šių sandorių sudarė tik už „kitus produktus“ gaunamas komisinis atlyginimas. Todėl eksportuojantis gamintojas teigė, kad apskaičiuojant paskirstymo santykinius dydžius apyvartos pagrindu reikėtų remtis „kitų produktų“ pardavimo hipotetine didesne apyvarta, o ne mažesne faktine apyvarta, kuri yra įtraukta į susijusio importuotojo apskaitą. Buvo teigiama, kad hipotetinė apyvarta turėtų atitikti šių „kitų produktų“ pardavimo kainas Bendrijoje. Tada „kitiems produktams“ priskirtos PBA padidėtų, o aptariamam produktui – sumažėtų. VIZ STAL pareiškė, kad ši metodologija geriau atspindėtų administracines sąnaudas, susijusias su, viena vertus, aptariamo produkto operacijomis ir, kita vertus, „kitų produktų“ operacijomis.

| 71) | Tačiau buvo nustatyta, kad susijęs importuotojas „kitų produktų“ atžvilgiu atliko agento funkcijas. Palyginti su importuotojo funkcijomis savo pobūdžiu agento funkcijos apima mažesnę administracinę prievolę. Importuotojas perka ir perparduoda produktus savo vardu, o tai susiję ne tik su didesne administracine našta, bet ir su didesne rizika. Be to, importuotojas paprastai turi sukaupti kapitalą produktams pirkti. Šie veiksniai įprastu atveju taip pat turi būti atspindėti kaip skirtingos importuotojo ir agento PBA išlaidos. Tačiau šis skirtumas nebuvo atspindėtas VIZ STAL naudojamame paskirstymo metode, ir dėl to buvo gauti nepagrįsti rezultatai. |
| --- | --- |

71)

Tačiau buvo nustatyta, kad susijęs importuotojas „kitų produktų“ atžvilgiu atliko agento funkcijas. Palyginti su importuotojo funkcijomis savo pobūdžiu agento funkcijos apima mažesnę administracinę prievolę. Importuotojas perka ir perparduoda produktus savo vardu, o tai susiję ne tik su didesne administracine našta, bet ir su didesne rizika. Be to, importuotojas paprastai turi sukaupti kapitalą produktams pirkti. Šie veiksniai įprastu atveju taip pat turi būti atspindėti kaip skirtingos importuotojo ir agento PBA išlaidos. Tačiau šis skirtumas nebuvo atspindėtas VIZ STAL naudojamame paskirstymo metode, ir dėl to buvo gauti nepagrįsti rezultatai.

| 72) | Atsižvelgiant į tai, kas buvo išdėstyta pirmiau, buvo prieita išvados, kad PBA išlaidų paskirstymas faktiškos apyvartos pagrindu būtų pats tinkamiausias būdas, siekiant įvairiems susijusiems produktams apskaičiuoti PBA. |
| --- | --- |

72)

Atsižvelgiant į tai, kas buvo išdėstyta pirmiau, buvo prieita išvados, kad PBA išlaidų paskirstymas faktiškos apyvartos pagrindu būtų pats tinkamiausias būdas, siekiant įvairiems susijusiems produktams apskaičiuoti PBA.

| 73) | Nesant kitos patikimesnės informacijos, nustatyta, kad pagrįsto pelno norma yra 5 %. Laikoma, kad šiai verslo rūšiai ši norma yra tinkama. Ta pati pelno norma taip pat buvo naudojama ankstesniame tyrime, t.y. 2 konstatuojamoje dalyje minėtoje peržiūroje dėl priemonės pratęsimo. |
| --- | --- |

73)

Nesant kitos patikimesnės informacijos, nustatyta, kad pagrįsto pelno norma yra 5 %. Laikoma, kad šiai verslo rūšiai ši norma yra tinkama. Ta pati pelno norma taip pat buvo naudojama ankstesniame tyrime, t.y. 2 konstatuojamoje dalyje minėtoje peržiūroje dėl priemonės pratęsimo.

c)   Palyginimas

| 74) | Siekiant sudaryti sąlygas, kad normalioji vertė ir eksporto kaina būtų teisingai lyginamos kaip nustatyta pirmiau, buvo atsižvelgta į veiksnių skirtumus, kurie, kaip buvo nustatyta, turi įtakos kainoms ir kainų palyginimui pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį. |
| --- | --- |

74)

Siekiant sudaryti sąlygas, kad normalioji vertė ir eksporto kaina būtų teisingai lyginamos kaip nustatyta pirmiau, buvo atsižvelgta į veiksnių skirtumus, kurie, kaip buvo nustatyta, turi įtakos kainoms ir kainų palyginimui pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį.

| 75) | VIZ STAL pranešė apie tai, kad koreguojama eksporto kaina vidaus transportui ir pervežimo sąnaudoms, eksporto mokesčiui, draudimo išlaidoms, įvairiems mokesčiams, kredito išlaidoms, mokesčiams už banko paslaugas, importo ir kitiems mokesčiams, žyminiams mokesčiams bei pjaustymo mokesčiams, o šiuos koregavimus leista atlikti dėl to, kad buvo nustatyta, jog jie yra pagrįsti, tikslūs ir paremti patikrintais įrodymais. |
| --- | --- |

75)

VIZ STAL pranešė apie tai, kad koreguojama eksporto kaina vidaus transportui ir pervežimo sąnaudoms, eksporto mokesčiui, draudimo išlaidoms, įvairiems mokesčiams, kredito išlaidoms, mokesčiams už banko paslaugas, importo ir kitiems mokesčiams, žyminiams mokesčiams bei pjaustymo mokesčiams, o šiuos koregavimus leista atlikti dėl to, kad buvo nustatyta, jog jie yra pagrįsti, tikslūs ir paremti patikrintais įrodymais.

d)   Dempingo skirtumas

| 76) | VIZ STAL atveju aritmetinis svertinis normaliosios vertės vidurkis pagal produkto rūšį buvo palygintas su aritmetiniu svertiniu tos rūšies produkto eksporto kainos vidurkiu pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį. |
| --- | --- |

76)

VIZ STAL atveju aritmetinis svertinis normaliosios vertės vidurkis pagal produkto rūšį buvo palygintas su aritmetiniu svertiniu tos rūšies produkto eksporto kainos vidurkiu pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį.

| 77) | Palyginimas parodė, kad dempingas egzistuoja. Dempingo skirtumas, išreikštas CIF importo kainos prie Bendrijos sienos procentine dalimi, yra:






  VIZ STAL, Jekaterinburgas: | 14,7 % |
| --- | --- | --- |

77)

Palyginimas parodė, kad dempingas egzistuoja. Dempingo skirtumas, išreikštas CIF importo kainos prie Bendrijos sienos procentine dalimi, yra:

VIZ STAL, Jekaterinburgas:

14,7 %

4.2.   Ilgalaikis pasikeitusių aplinkybių pobūdis

| 78) | VIZ STAL atveju taip pat buvo išnagrinėta, ar pasikeitusios aplinkybės pirminio tyrimo atžvilgiu galėtų būti pagrįstai laikomos ilgalaikį pobūdį turinčiomis aplinkybėmis. Šiuo atžvilgiu buvo išanalizuota galima bendrovės normaliosios vertės bei eksporto kainos raida. Ypatingai buvo atsižvelgta į jos SOEL kainas vidaus ir eksporto rinkose, SOEL gamybos sąnaudas, gamybos pajėgumus ir panaudojimą bei eksporto į Bendriją apimtį. |
| --- | --- |

78)

VIZ STAL atveju taip pat buvo išnagrinėta, ar pasikeitusios aplinkybės pirminio tyrimo atžvilgiu galėtų būti pagrįstai laikomos ilgalaikį pobūdį turinčiomis aplinkybėmis. Šiuo atžvilgiu buvo išanalizuota galima bendrovės normaliosios vertės bei eksporto kainos raida. Ypatingai buvo atsižvelgta į jos SOEL kainas vidaus ir eksporto rinkose, SOEL gamybos sąnaudas, gamybos pajėgumus ir panaudojimą bei eksporto į Bendriją apimtį.

| 79) | Iš pradžių buvo manyta, kad atliekant pirminį tyrimą prašymo pateikėjo veikla neatitiko rinkos ekonomikos sąlygų. Tačiau, kaip paaiškinta 22 konstatuojamoje dalyje, esamos tarpinės peržiūros tyrimo metu prašymo pateikėjas sugebėjo įrodyti, kad jis atitiko pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte išdėstytus kriterijus, t.y. jam buvo suteiktas rinkos ekonomikos statusas. Todėl šio prašymo pateikėjo normalioji vertė buvo nustatyta remiantis šios bendrovės pateiktais patikrintas duomenimis, o ne panašios šalies gamintojų pateikta informacija. |
| --- | --- |

79)

Iš pradžių buvo manyta, kad atliekant pirminį tyrimą prašymo pateikėjo veikla neatitiko rinkos ekonomikos sąlygų. Tačiau, kaip paaiškinta 22 konstatuojamoje dalyje, esamos tarpinės peržiūros tyrimo metu prašymo pateikėjas sugebėjo įrodyti, kad jis atitiko pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte išdėstytus kriterijus, t.y. jam buvo suteiktas rinkos ekonomikos statusas. Todėl šio prašymo pateikėjo normalioji vertė buvo nustatyta remiantis šios bendrovės pateiktais patikrintas duomenimis, o ne panašios šalies gamintojų pateikta informacija.

| 80) | VIZ STAL atveju, apskaičiuojant nominaliąją vertę, buvo remtasi tiek vidaus pardavimo kainomis, tiek apskaičiuota normaliąja verte. Nustatyta, kad tyrimo metu SOEL vidaus pardavimo kainos buvo santykinai stabilios. Tai įvyko dėl stabilios vidaus paklausos ir suvartojimo, kurie nepanašu, kad artimiausiu laiku labai pakistų, ir riboto gamintojų bei vartotojų skaičiaus. Todėl tikimasi, kad SOEL vidaus pardavimo kainos ateityje smarkiai nesikeis. |
| --- | --- |

80)

VIZ STAL atveju, apskaičiuojant nominaliąją vertę, buvo remtasi tiek vidaus pardavimo kainomis, tiek apskaičiuota normaliąja verte. Nustatyta, kad tyrimo metu SOEL vidaus pardavimo kainos buvo santykinai stabilios. Tai įvyko dėl stabilios vidaus paklausos ir suvartojimo, kurie nepanašu, kad artimiausiu laiku labai pakistų, ir riboto gamintojų bei vartotojų skaičiaus. Todėl tikimasi, kad SOEL vidaus pardavimo kainos ateityje smarkiai nesikeis.

| 81) | Gamybos sąnaudų atžvilgiu, primenama, kad sąnaudos turėjo būti koreguojamos dėl nepatikimų gamybos išteklių kainų (KVJ) (žr. 41 – 49 konstatuojamąsias dalis). VIZ STAL tvirtino, kad jos santykių su tiekėju pobūdis po tyrimo pasikeitė, t.y. VIZ STAL planuoja vis daugiau KVJ gauti iš kitų tiekėjų, įskaitant ir Bendrijos tiekėjus. Buvo svarstoma, ar tai galėtų turėti įtakos bendrovės VIZ STAL gamybos išteklių kainoms ir dėl to gamybos sąnaudoms. Tačiau buvo nustatyta, kad nepanašu, jog bet koks KVJ kainų padidėjimas turėtų įtakos šiame tyrime nustatytai normaliajai vertei. Taip yra todėl, kad normalioji vertė buvo nustatyta remiantis koreguotomis gamybos sąnaudomis, neatsižvelgiant į nepatikimas gamybos priemonių kainas. Todėl bet koks realus KVJ pirkimo kainų padidėjimas iki rinkos vertės jau yra įtrauktas į normaliąją vertę, naudojamą dempingo skirtumui nustatyti. Dėl šios priežasties tikslinga daryti prielaidą, kad šio prašymo pateikėjo normalioji vertė artimiausioje ateityje smarkiai nesikeis. |
| --- | --- |

81)

Gamybos sąnaudų atžvilgiu, primenama, kad sąnaudos turėjo būti koreguojamos dėl nepatikimų gamybos išteklių kainų (KVJ) (žr. 41 – 49 konstatuojamąsias dalis). VIZ STAL tvirtino, kad jos santykių su tiekėju pobūdis po tyrimo pasikeitė, t.y. VIZ STAL planuoja vis daugiau KVJ gauti iš kitų tiekėjų, įskaitant ir Bendrijos tiekėjus. Buvo svarstoma, ar tai galėtų turėti įtakos bendrovės VIZ STAL gamybos išteklių kainoms ir dėl to gamybos sąnaudoms. Tačiau buvo nustatyta, kad nepanašu, jog bet koks KVJ kainų padidėjimas turėtų įtakos šiame tyrime nustatytai normaliajai vertei. Taip yra todėl, kad normalioji vertė buvo nustatyta remiantis koreguotomis gamybos sąnaudomis, neatsižvelgiant į nepatikimas gamybos priemonių kainas. Todėl bet koks realus KVJ pirkimo kainų padidėjimas iki rinkos vertės jau yra įtrauktas į normaliąją vertę, naudojamą dempingo skirtumui nustatyti. Dėl šios priežasties tikslinga daryti prielaidą, kad šio prašymo pateikėjo normalioji vertė artimiausioje ateityje smarkiai nesikeis.

| 82) | Komisija taip pat išnagrinėjo galimą VIZ STAL eksporto raidą dėl taikomos mažesnės muito normos. Šiuo atžvilgiu manyta, kad praeityje šios bendrovės eksportui buvo taikomas kiekio apribojimas dėl galiojančio įsipareigojimo, priimto atliekant tyrimą. Kaip minima 96 konstatuojamoje dalyje, buvo nustatyta, kad toks įsipareigojimas daugiau nėra tinkamas. Todėl buvo nagrinėjama, ar mažesnė muito norma, netaikant kiekybinių importo apribojimų, lems geroką prašymo pateikėjo SOEL eksporto į Bendriją padidėjimą mažesnėmis eksporto kainomis nei tos, kurios vyrauja tyrimo laikotarpiu. Šiuo atžvilgiu manyta, kad prašymo pateikėjo pajėgumų panaudojimo norma tyrimo laikotarpiu viršijo 90 %. Be to, tyrimas neatskleidė jokių numatytų investicijų, kurios padidintų prašymo pateikėjo pajėgumus. Dėl šios priežasties būtų tikslinga daryti prielaidą, kad gamybos apimtis išliks stabili ir artimiausioje ateityje smarkiai nedidės. Be to, nebuvo nustatyta pagrindo, kuriuo remiantis prašymo pateikėjas į Bendrijos rinką turėtų nukreipti daugiau esamos produkcijos. Todėl buvo padaryta išvada, kad šios bendrovės SOEL eksporto į Bendriją apimtys smarkiai nesikeis. |
| --- | --- |

82)

Komisija taip pat išnagrinėjo galimą VIZ STAL eksporto raidą dėl taikomos mažesnės muito normos. Šiuo atžvilgiu manyta, kad praeityje šios bendrovės eksportui buvo taikomas kiekio apribojimas dėl galiojančio įsipareigojimo, priimto atliekant tyrimą. Kaip minima 96 konstatuojamoje dalyje, buvo nustatyta, kad toks įsipareigojimas daugiau nėra tinkamas. Todėl buvo nagrinėjama, ar mažesnė muito norma, netaikant kiekybinių importo apribojimų, lems geroką prašymo pateikėjo SOEL eksporto į Bendriją padidėjimą mažesnėmis eksporto kainomis nei tos, kurios vyrauja tyrimo laikotarpiu. Šiuo atžvilgiu manyta, kad prašymo pateikėjo pajėgumų panaudojimo norma tyrimo laikotarpiu viršijo 90 %. Be to, tyrimas neatskleidė jokių numatytų investicijų, kurios padidintų prašymo pateikėjo pajėgumus. Dėl šios priežasties būtų tikslinga daryti prielaidą, kad gamybos apimtis išliks stabili ir artimiausioje ateityje smarkiai nedidės. Be to, nebuvo nustatyta pagrindo, kuriuo remiantis prašymo pateikėjas į Bendrijos rinką turėtų nukreipti daugiau esamos produkcijos. Todėl buvo padaryta išvada, kad šios bendrovės SOEL eksporto į Bendriją apimtys smarkiai nesikeis.

| 83) | Eksporto kainų atžvilgiu, primenama, kad galiojantis įsipareigojimas iš esmės buvo kiekybinio pobūdžio, dėl kurio prašymo pateikėjui buvo sudarytos sąlygos santykinai laisvai nustatyti eksporto kainas, neviršijant apibrėžtos eksporto apimties. Iš tiesų, manyta, kad aptariamą įsipareigojimą pasirašiusios šalys turi laikytis tik „Bendrijos rinkoje vyraujančių kainų“. Galutinis antidempingo muitas buvo taikomas tik pasiekus kiekybinę viršutinę ribą. Nepaisant Komisijos išvadų, kaip apibrėžta 94 ir 95 konstatuojamose dalyse, manyta, kad tyrimo laikotarpiu iš Rusijos eksportuojamų didelių SOEL eksporto apimtis neviršija įsipareigojimo kiekybinės ribos. Todėl atliekant pirminį tyrimą nustatytas antidempingo mokestis nebuvo įtrauktas į eksporto kainą atliekant esamą tyrimą. Dėl to galima daryti išvadą, kad šiai bendrovei taikomas mažesnis dempingo skirtumas labai nemažina esamų eksporto kainų. |
| --- | --- |

83)

Eksporto kainų atžvilgiu, primenama, kad galiojantis įsipareigojimas iš esmės buvo kiekybinio pobūdžio, dėl kurio prašymo pateikėjui buvo sudarytos sąlygos santykinai laisvai nustatyti eksporto kainas, neviršijant apibrėžtos eksporto apimties. Iš tiesų, manyta, kad aptariamą įsipareigojimą pasirašiusios šalys turi laikytis tik „Bendrijos rinkoje vyraujančių kainų“. Galutinis antidempingo muitas buvo taikomas tik pasiekus kiekybinę viršutinę ribą. Nepaisant Komisijos išvadų, kaip apibrėžta 94 ir 95 konstatuojamose dalyse, manyta, kad tyrimo laikotarpiu iš Rusijos eksportuojamų didelių SOEL eksporto apimtis neviršija įsipareigojimo kiekybinės ribos. Todėl atliekant pirminį tyrimą nustatytas antidempingo mokestis nebuvo įtrauktas į eksporto kainą atliekant esamą tyrimą. Dėl to galima daryti išvadą, kad šiai bendrovei taikomas mažesnis dempingo skirtumas labai nemažina esamų eksporto kainų.

5.   Išvados

| 84) | Pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 4 dalį, muitai neturi viršyti nustatyto dempingo skirtumo, bet turi būti už jį mažesni, jei tokio mažesnio muito pakaktų pašalinti žalą Bendrijos pramonei. Atsižvelgiant į tai, kad šios tarpinės peržiūros apsiriboja dempingo aspektų nagrinėjimu, nustatyti muitai neturi būti didesni nei atliekant pirminį tyrimą nustatyta žala, kurią patvirtina 2 konstatuojamoje dalyje minima peržiūra dėl priemonės pratęsimo. |
| --- | --- |

84)

Pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 4 dalį, muitai neturi viršyti nustatyto dempingo skirtumo, bet turi būti už jį mažesni, jei tokio mažesnio muito pakaktų pašalinti žalą Bendrijos pramonei. Atsižvelgiant į tai, kad šios tarpinės peržiūros apsiriboja dempingo aspektų nagrinėjimu, nustatyti muitai neturi būti didesni nei atliekant pirminį tyrimą nustatyta žala, kurią patvirtina 2 konstatuojamoje dalyje minima peržiūra dėl priemonės pratęsimo.

| 85) | Kaip minima Sprendimo Nr. 303/96/EAPB 29 konstatuojamoje dalyje, pirminis galutinis dempingo skirtumas buvo didesnis nei galutinai nustatytas žalos pašalinimo lygis, todėl galutinis antidempingo muitas buvo paremtas mažesniu žalos skirtumu, būtent 40,1 %. Kadangi šioje tarpinėje peržiūroje nustatytas VIZ STAL taikomas dempingo skirtumas yra mažesnis už minėtą lygį, pakeistas antidempingo muitas turi būti paremtas šiuo mažesniu dempingo skirtumu, būtent 14,7 %. |
| --- | --- |

85)

Kaip minima Sprendimo Nr. 303/96/EAPB 29 konstatuojamoje dalyje, pirminis galutinis dempingo skirtumas buvo didesnis nei galutinai nustatytas žalos pašalinimo lygis, todėl galutinis antidempingo muitas buvo paremtas mažesniu žalos skirtumu, būtent 40,1 %. Kadangi šioje tarpinėje peržiūroje nustatytas VIZ STAL taikomas dempingo skirtumas yra mažesnis už minėtą lygį, pakeistas antidempingo muitas turi būti paremtas šiuo mažesniu dempingo skirtumu, būtent 14,7 %.

| 86) | Vadovaujantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, ir kaip numatyta pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalyje, Sprendimu Nr. 303/96/EAPB nustatytas ir Reglamentu (EB) Nr. 151/2003 patvirtintas antidempingo muitas VIZ STAL atžvilgiu dėl importuojamų SOEL, kurių kilmės šalis yra Rusija, turi būti iš dalies pakeistas. |
| --- | --- |

86)

Vadovaujantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, ir kaip numatyta pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalyje, Sprendimu Nr. 303/96/EAPB nustatytas ir Reglamentu (EB) Nr. 151/2003 patvirtintas antidempingo muitas VIZ STAL atžvilgiu dėl importuojamų SOEL, kurių kilmės šalis yra Rusija, turi būti iš dalies pakeistas.

| 87) | NLMK atveju ši tarpinė peržiūra turi būti nutraukta, o Sprendimu Nr. 303/96/EAPB nustatytas ir Reglamentu (EB) Nr. 151/2003 patvirtintas galutinis antidempingo muitas turi būti ir toliau taikomas. |
| --- | --- |

87)

NLMK atveju ši tarpinė peržiūra turi būti nutraukta, o Sprendimu Nr. 303/96/EAPB nustatytas ir Reglamentu (EB) Nr. 151/2003 patvirtintas galutinis antidempingo muitas turi būti ir toliau taikomas.

| 88) | Visos suinteresuotosios šalys buvo informuotos apie esminius faktus, kuriais remiantis buvo ketinama rekomenduoti iš dalies pakeisti esamas priemones VIZ STAL atžvilgiu ir nutraukti tarpinę peržiūrą NLMK atžvilgiu, bei joms buvo suteikta galimybė pareikšti savo pastabas. Pastabos buvo gautos ir atitinkamais atvejais į jas buvo atsižvelgta. Po faktų nustatymo visoms suinteresuotosioms šalims buvo suteiktas laikotarpis pareiškimams pateikti. |
| --- | --- |

88)

Visos suinteresuotosios šalys buvo informuotos apie esminius faktus, kuriais remiantis buvo ketinama rekomenduoti iš dalies pakeisti esamas priemones VIZ STAL atžvilgiu ir nutraukti tarpinę peržiūrą NLMK atžvilgiu, bei joms buvo suteikta galimybė pareikšti savo pastabas. Pastabos buvo gautos ir atitinkamais atvejais į jas buvo atsižvelgta. Po faktų nustatymo visoms suinteresuotosioms šalims buvo suteiktas laikotarpis pareiškimams pateikti.

D.   TARPINĖ PERŽIŪRA TIK DĖL PRIEMONIŲ FORMOS

| 89) | Kaip išdėstyta 2 konstatuojamoje dalyje, Komisija savo iniciatyva pradėjo tarpinę peržiūrą dėl priemonės, taikomos importuojamiems SOEL, kurių kilmės šalis yra Rusija, formos, siekdama išnagrinėti, ar Sprendimu Nr. 303/96/EAPB priimtas įsipareigojimas yra tinkamas ir veiksmingas. Tyrimas buvo atliekamas kartu su peržiūra dėl priemonės pratęsimo, kuri buvo pabaigta Reglamentu (EB) Nr. 151/2003, ir prašymo pateikėjų atžvilgiu vykdomomis tarpinėmis peržiūromis tik dėl dempingo. |
| --- | --- |

89)

Kaip išdėstyta 2 konstatuojamoje dalyje, Komisija savo iniciatyva pradėjo tarpinę peržiūrą dėl priemonės, taikomos importuojamiems SOEL, kurių kilmės šalis yra Rusija, formos, siekdama išnagrinėti, ar Sprendimu Nr. 303/96/EAPB priimtas įsipareigojimas yra tinkamas ir veiksmingas. Tyrimas buvo atliekamas kartu su peržiūra dėl priemonės pratęsimo, kuri buvo pabaigta Reglamentu (EB) Nr. 151/2003, ir prašymo pateikėjų atžvilgiu vykdomomis tarpinėmis peržiūromis tik dėl dempingo.

| 90) | Šiuo atžvilgiu pažymima, kad priimtas pirminis įsipareigojimas iš esmės buvo įsipareigojimas dėl kiekio, pagal kurį bendrovės įsipareigojo užtikrinti, kad jų eksportas į Bendriją neviršytų bendros apimties viršutinės ribos. |
| --- | --- |

90)

Šiuo atžvilgiu pažymima, kad priimtas pirminis įsipareigojimas iš esmės buvo įsipareigojimas dėl kiekio, pagal kurį bendrovės įsipareigojo užtikrinti, kad jų eksportas į Bendriją neviršytų bendros apimties viršutinės ribos.

| 91) | Vadovaujantis pagrindinio reglamento 8 straipsnio 1 dalimi, įsipareigojimų tikslas – pašalinti žalingą importo dempingo kaina poveikį. Tai pasiekiama, kai eksportuotojas pakelia kainas arba nustoja eksportuoti produktus dempingo kaina. Tyrimai parodė, kad priimtais pirminiais įsipareigojimais, kurie paprasčiausiai apribojo į Bendriją importuojamų produktų kiekį, nepavyko pakelti kainų iki žalos nedarančio lygio ir taip atstatyti sąžiningą prekybą Bendrijos rinkoje. Todėl šiuo atveju esami įsipareigojimai nebuvo laikomi tinkamomis ir veiksmingomis priemonėmis žalingam dempingo poveikiui pašalinti. |
| --- | --- |

91)

Vadovaujantis pagrindinio reglamento 8 straipsnio 1 dalimi, įsipareigojimų tikslas – pašalinti žalingą importo dempingo kaina poveikį. Tai pasiekiama, kai eksportuotojas pakelia kainas arba nustoja eksportuoti produktus dempingo kaina. Tyrimai parodė, kad priimtais pirminiais įsipareigojimais, kurie paprasčiausiai apribojo į Bendriją importuojamų produktų kiekį, nepavyko pakelti kainų iki žalos nedarančio lygio ir taip atstatyti sąžiningą prekybą Bendrijos rinkoje. Todėl šiuo atveju esami įsipareigojimai nebuvo laikomi tinkamomis ir veiksmingomis priemonėmis žalingam dempingo poveikiui pašalinti.

| 92) | Siekiant užtikrinti tinkamą pirminių įsipareigojimų stebėjimą, juos pasirašė ne tik prašymo dėl šių tarpinių peržiūrų pateikėjai, bet ir pirminio tyrimo atlikimo metu aptariamą produktą eksportavęs Rusijos prekiautojas bei Rusijos valdžios institucijos. Kaip jau buvo nustatyta 2 konstatuojamoje dalyje minėtoje peržiūroje dėl priemonės pratęsimo, įvedus galutinius antidempingo muitus, kartu pasirašęs prekiautojas, t.y. VO „Promsyrioimport“ (Maskva), iki 2000 m. sausio mėn. nutraukė SOEL eksportą į Bendriją. Todėl šis prekiautojas peržiūroje dėl priemonės pratęsimo, kurios pagrindu 2003 m. sausio mėn. buvo toliau taikomi galutiniai antidempingo muitai, nebuvo laikomas suinteresuotąja šalimi. Minėtas prekiautojas nepareiškė savo nuomonės, nepatvirtino savo intereso reeksportuoti SOEL į Bendriją ir nepareikalavo, kad toliau vykstančiame antidempingo nagrinėjime jis būtų laikomas potencialia suinteresuotąja šalimi. |
| --- | --- |

92)

Siekiant užtikrinti tinkamą pirminių įsipareigojimų stebėjimą, juos pasirašė ne tik prašymo dėl šių tarpinių peržiūrų pateikėjai, bet ir pirminio tyrimo atlikimo metu aptariamą produktą eksportavęs Rusijos prekiautojas bei Rusijos valdžios institucijos. Kaip jau buvo nustatyta 2 konstatuojamoje dalyje minėtoje peržiūroje dėl priemonės pratęsimo, įvedus galutinius antidempingo muitus, kartu pasirašęs prekiautojas, t.y. VO „Promsyrioimport“ (Maskva), iki 2000 m. sausio mėn. nutraukė SOEL eksportą į Bendriją. Todėl šis prekiautojas peržiūroje dėl priemonės pratęsimo, kurios pagrindu 2003 m. sausio mėn. buvo toliau taikomi galutiniai antidempingo muitai, nebuvo laikomas suinteresuotąja šalimi. Minėtas prekiautojas nepareiškė savo nuomonės, nepatvirtino savo intereso reeksportuoti SOEL į Bendriją ir nepareikalavo, kad toliau vykstančiame antidempingo nagrinėjime jis būtų laikomas potencialia suinteresuotąja šalimi.

| 93) | Be to, manyta, kad pasikeitus aplinkybėms Rusijoje, tuo tarpu ją visiškai pripažinus rinkos ekonomikos šalimi, bet kokios Rusijos valdžios institucijų garantijos dėl tinkamo Rusijos eksportuojančių gamintojų pasiūlytų įsipareigojimų stebėjimo atliekant antidempingo tyrimą nėra nei būtinos, nei ilgiau suderinamos su šia nauja padėtimi. |
| --- | --- |

93)

Be to, manyta, kad pasikeitus aplinkybėms Rusijoje, tuo tarpu ją visiškai pripažinus rinkos ekonomikos šalimi, bet kokios Rusijos valdžios institucijų garantijos dėl tinkamo Rusijos eksportuojančių gamintojų pasiūlytų įsipareigojimų stebėjimo atliekant antidempingo tyrimą nėra nei būtinos, nei ilgiau suderinamos su šia nauja padėtimi.

| 94) | Galiausiai, kaip minima pranešime apie tarpinės peržiūros, vykdomos tik dėl priemonių formos, inicijavimą, buvo susidurta su įsipareigojimo vykdymo stebėjimo įgyvendinimo sunkumais, kurie turi įtakos ištaisančiajam priemonių poveikiui. Tai patvirtino esamas tyrimas. Taip buvo nustatyta, kad abiejų eksportuojančiųjų gamintojų pardavimų struktūra bei naudoti pardavimų kanalai neleido jiems nustatyti galutinės aptariamo produkto paskirties vietos. Dėl to negalima buvo nustatyti, ar produktai tikrai buvo reeksportuoti ar išleisti laisvai cirkuliuoti Bendrijoje (taip pat žr. 95 konstatuojamąją dalį). Todėl buvo neįmanoma nustatyti, ar atitinkamų eksportuojančių gamintojų pateikti pranešimai, kaip reikalaujama įsipareigojime, yra išsamūs ir teisingi. |
| --- | --- |

94)

Galiausiai, kaip minima pranešime apie tarpinės peržiūros, vykdomos tik dėl priemonių formos, inicijavimą, buvo susidurta su įsipareigojimo vykdymo stebėjimo įgyvendinimo sunkumais, kurie turi įtakos ištaisančiajam priemonių poveikiui. Tai patvirtino esamas tyrimas. Taip buvo nustatyta, kad abiejų eksportuojančiųjų gamintojų pardavimų struktūra bei naudoti pardavimų kanalai neleido jiems nustatyti galutinės aptariamo produkto paskirties vietos. Dėl to negalima buvo nustatyti, ar produktai tikrai buvo reeksportuoti ar išleisti laisvai cirkuliuoti Bendrijoje (taip pat žr. 95 konstatuojamąją dalį). Todėl buvo neįmanoma nustatyti, ar atitinkamų eksportuojančių gamintojų pateikti pranešimai, kaip reikalaujama įsipareigojime, yra išsamūs ir teisingi.

| 95) | Atsižvelgiant į tai, reikia pažymėti, kad priėmus įsipareigojimą buvo įvestos dviejų skirtingų tipų eksporto licencijos, t.y. A tipo licencijos (eksportuojamoms prekėms, skirtoms laisvai cirkuliuoti Bendrijoje) ir B tipo licencijos (eksportuojamoms prekėms, skirtoms importuoti į Bendriją pagal kitus muitų režimus). Eksportuojant prekes pagal A tipo licenciją turėjo būti laikomasi viršutinės metinės kvotos ribos, tuo tarpu eksportuojant prekes pagal B tipo licenciją tokie kiekybiniai ribojimai nebuvo taikomi. Negalėdami nustatyti galutinės importuojamų prekių paskirties vietos, susiję importuotojai negalėjo pateikti pakankamai galutinių įrodymų dėl tolesnio prekių, kurios buvo išgabentos iš Rusijos pagal B tipo eksporto licenciją, reeksporto. Be to, bendradarbiaujant su atitinkamomis muitinėmis buvo nustatyta, kad kai kurios tokios importuojamos prekės buvo deklaruotos kaip skirtos laisvai cirkuliuoti, tokiu būdu keldamos pavojų įsipareigojimo veiksmingumui. Paaiškėjo, kad bendrovių naudojamų procedūrų nepakanka, kad būtų teisingai taikomos visos įsipareigojime išdėstytos sąlygos. Tokiu būdu negali būti atmesta galimo įsipareigojimo vykdymo išvengimo rizika. |
| --- | --- |

95)

Atsižvelgiant į tai, reikia pažymėti, kad priėmus įsipareigojimą buvo įvestos dviejų skirtingų tipų eksporto licencijos, t.y. A tipo licencijos (eksportuojamoms prekėms, skirtoms laisvai cirkuliuoti Bendrijoje) ir B tipo licencijos (eksportuojamoms prekėms, skirtoms importuoti į Bendriją pagal kitus muitų režimus). Eksportuojant prekes pagal A tipo licenciją turėjo būti laikomasi viršutinės metinės kvotos ribos, tuo tarpu eksportuojant prekes pagal B tipo licenciją tokie kiekybiniai ribojimai nebuvo taikomi. Negalėdami nustatyti galutinės importuojamų prekių paskirties vietos, susiję importuotojai negalėjo pateikti pakankamai galutinių įrodymų dėl tolesnio prekių, kurios buvo išgabentos iš Rusijos pagal B tipo eksporto licenciją, reeksporto. Be to, bendradarbiaujant su atitinkamomis muitinėmis buvo nustatyta, kad kai kurios tokios importuojamos prekės buvo deklaruotos kaip skirtos laisvai cirkuliuoti, tokiu būdu keldamos pavojų įsipareigojimo veiksmingumui. Paaiškėjo, kad bendrovių naudojamų procedūrų nepakanka, kad būtų teisingai taikomos visos įsipareigojime išdėstytos sąlygos. Tokiu būdu negali būti atmesta galimo įsipareigojimo vykdymo išvengimo rizika.

| 96) | Atsižvelgiant į pirmiau pateiktus motyvus, buvo prieita išvados, kad esamos formos įsipareigojimas yra nebetinkamas, ypač kiek tai susiję su veiksmingu šio įsipareigojimo stebėjimu. Prašymo pateikėjams, taip pat likusioms įsipareigojimą pasirašiusioms šalims, t.y. VO „Promsyrioimport“ (Maskva) ir Rusijos valdžios institucijoms, buvo pranešta apie Komisijos išvadas ir suteikta galimybė pareikšti pastabas. |
| --- | --- |

96)

Atsižvelgiant į pirmiau pateiktus motyvus, buvo prieita išvados, kad esamos formos įsipareigojimas yra nebetinkamas, ypač kiek tai susiję su veiksmingu šio įsipareigojimo stebėjimu. Prašymo pateikėjams, taip pat likusioms įsipareigojimą pasirašiusioms šalims, t.y. VO „Promsyrioimport“ (Maskva) ir Rusijos valdžios institucijoms, buvo pranešta apie Komisijos išvadas ir suteikta galimybė pareikšti pastabas.

| 97) | Vienas prašymo pateikėjų, NLMK, nesutiko su Komisijos išvadomis dėl įsipareigojimo tinkamumo. Šis prašymo pateikėjas visų pirma pareiškė, kad i) įvedus licencijų sistemą, būtų pašalinta bet kokio vykdymo išvengimo galimybė; ii) importuojant prekes laikantis įsipareigojime nustatytos viršutinės ribos, nebūtų viršijamas mažiausias žalos lygis ir todėl tai užtikrintų, kad būtų pašalintas žalingas dempingo poveikis; ir iii) kartu pasirašiusiųjų šalių skaičiaus pasikeitimas nebūtų pakankama priežastis atsisakyti įsipareigojimo priėmimo. |
| --- | --- |

97)

Vienas prašymo pateikėjų, NLMK, nesutiko su Komisijos išvadomis dėl įsipareigojimo tinkamumo. Šis prašymo pateikėjas visų pirma pareiškė, kad i) įvedus licencijų sistemą, būtų pašalinta bet kokio vykdymo išvengimo galimybė; ii) importuojant prekes laikantis įsipareigojime nustatytos viršutinės ribos, nebūtų viršijamas mažiausias žalos lygis ir todėl tai užtikrintų, kad būtų pašalintas žalingas dempingo poveikis; ir iii) kartu pasirašiusiųjų šalių skaičiaus pasikeitimas nebūtų pakankama priežastis atsisakyti įsipareigojimo priėmimo.

| 98) | Pateikti argumentai dėl esamo įsipareigojimo įgyvendinimo prieštaravo Komisijos išvadoms (žr. 94 ir 95 konstatuojamąsias dalis) ir nebuvo pagrįsti jokiais įrodymais. Taip pat negali būti atmesta išvada, kad egzistuoja galimo įsipareigojimo vykdymo išvengimo rizika. Dėl to esamas įsipareigojimas nepakankamai užtikrina, kad žalingas dempingo poveikis būtų iš tikrųjų panaikintas, ir todėl yra laikomas netinkamu. Kartu pasirašiusiųjų šalių skaičiaus pasikeitimas neturi būti išskirtas, bet jį reikia vertinti atsižvelgiant į visas smarkiai pasikeitusias aplinkybes Rusijoje priėmus įsipareigojimą. Todėl šie argumentai turėjo būti atmesti. |
| --- | --- |

98)

Pateikti argumentai dėl esamo įsipareigojimo įgyvendinimo prieštaravo Komisijos išvadoms (žr. 94 ir 95 konstatuojamąsias dalis) ir nebuvo pagrįsti jokiais įrodymais. Taip pat negali būti atmesta išvada, kad egzistuoja galimo įsipareigojimo vykdymo išvengimo rizika. Dėl to esamas įsipareigojimas nepakankamai užtikrina, kad žalingas dempingo poveikis būtų iš tikrųjų panaikintas, ir todėl yra laikomas netinkamu. Kartu pasirašiusiųjų šalių skaičiaus pasikeitimas neturi būti išskirtas, bet jį reikia vertinti atsižvelgiant į visas smarkiai pasikeitusias aplinkybes Rusijoje priėmus įsipareigojimą. Todėl šie argumentai turėjo būti atmesti.

| 99) | Galiausiai šis prašymo pateikėjas pareiškė, kad ši tarpinė peržiūra, vykdoma tik dėl priemonių formos, turi būti užbaigta kartu su kitomis tarpinėmis peržiūromis, kurios ilgainiui turi būti pradėtos po Europos Sąjungos plėtros 2004 m. gegužės 1 d. Reikia pažymėti, kad atliekant 2004 m. kovo 20 d. (12) inicijuotą dalinę tarpinę iš Rusijos importuojamiems SOEL taikomų priemonių peržiūrą, bus įvertinta, atsižvelgiant į Bendrijos interesą, ar reikia patikslinti esamas priemones, kad būtų išvengta staigaus ir pernelyg neigiamo Europos Sąjungos plėtros poveikio suinteresuotosioms šalims, įskaitant naudotojus, platintojus ir vartotojus. Todėl nėra tiesioginės sąsajos tarp šios tarpinės peržiūros, vykdomos tik dėl esamų priemonių formos, ir dalinės tarpinės peržiūros, kuri numatoma dėl plėtros. Dėl to šis argumentas buvo atmestas. |
| --- | --- |

99)

Galiausiai šis prašymo pateikėjas pareiškė, kad ši tarpinė peržiūra, vykdoma tik dėl priemonių formos, turi būti užbaigta kartu su kitomis tarpinėmis peržiūromis, kurios ilgainiui turi būti pradėtos po Europos Sąjungos plėtros 2004 m. gegužės 1 d. Reikia pažymėti, kad atliekant 2004 m. kovo 20 d. (12) inicijuotą dalinę tarpinę iš Rusijos importuojamiems SOEL taikomų priemonių peržiūrą, bus įvertinta, atsižvelgiant į Bendrijos interesą, ar reikia patikslinti esamas priemones, kad būtų išvengta staigaus ir pernelyg neigiamo Europos Sąjungos plėtros poveikio suinteresuotosioms šalims, įskaitant naudotojus, platintojus ir vartotojus. Todėl nėra tiesioginės sąsajos tarp šios tarpinės peržiūros, vykdomos tik dėl esamų priemonių formos, ir dalinės tarpinės peržiūros, kuri numatoma dėl plėtros. Dėl to šis argumentas buvo atmestas.

| 100) | Iš to, kas pasakyta pirmiau, seka, kad esamos formos įsipareigojimas yra nebetinkamas. |
| --- | --- |

100)

Iš to, kas pasakyta pirmiau, seka, kad esamos formos įsipareigojimas yra nebetinkamas.

E.   PASIŪLYMAI DĖL NAUJO ĮSIPAREIGOJIMO

| 101) | Po to, kai buvo atskleisti esminiai faktai ir motyvai, kuriais remiantis buvo prieita išvados, kad esamas antidempingo skirtumas, prireikus, turi būti pakeistas ir kad esamos formos įsipareigojimas dėl kiekio yra nebetinkamas, NLMK pasiūlė įsipareigojimą pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

101)

Po to, kai buvo atskleisti esminiai faktai ir motyvai, kuriais remiantis buvo prieita išvados, kad esamas antidempingo skirtumas, prireikus, turi būti pakeistas ir kad esamos formos įsipareigojimas dėl kiekio yra nebetinkamas, NLMK pasiūlė įsipareigojimą pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 1 dalį.

| 102) | Tačiau šios bendrovės bendradarbiavimas tyrimo metu ir jos pateiktų duomenų tikslumas bei patikimumas buvo nepatenkinami (žr. 24 konstatuojamąją dalį). Todėl labai nepanašu, kad šios bendrovės įsipareigojimas dėl kainos galėtų būti veiksmingai stebimas. Dėl šios priežasties buvo manoma, kad yra nepraktiška priimti NLMK pasiūlytą įsipareigojimą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 8 straipsnio 3 dalyje. Todėl buvo prieita išvados, kad po faktų nustatymo pasiūlytas įsipareigojimas neturi būti priimtas. |
| --- | --- |

102)

Tačiau šios bendrovės bendradarbiavimas tyrimo metu ir jos pateiktų duomenų tikslumas bei patikimumas buvo nepatenkinami (žr. 24 konstatuojamąją dalį). Todėl labai nepanašu, kad šios bendrovės įsipareigojimas dėl kainos galėtų būti veiksmingai stebimas. Dėl šios priežasties buvo manoma, kad yra nepraktiška priimti NLMK pasiūlytą įsipareigojimą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 8 straipsnio 3 dalyje. Todėl buvo prieita išvados, kad po faktų nustatymo pasiūlytas įsipareigojimas neturi būti priimtas.

| 103) | Suinteresuotosios šalys buvo atitinkamai informuotos, o suinteresuotam prašymo pateikėjui buvo išsamiai pranešta apie priežastis, dėl kurių nebuvo galima priimti pasiūlyto įsipareigojimo. Buvo konsultuojamasi su Patariamuoju komitetu, |
| --- | --- |

103)

Suinteresuotosios šalys buvo atitinkamai informuotos, o suinteresuotam prašymo pateikėjui buvo išsamiai pranešta apie priežastis, dėl kurių nebuvo galima priimti pasiūlyto įsipareigojimo. Buvo konsultuojamasi su Patariamuoju komitetu,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Antidempingo priemonių, susijusių su importuojamais platesniais kaip 500 mm struktūriškai orientuotais šalto valcavimo lakštais ir juostomis iš silicinio elektrotechninio plieno, kurių kilmės šalis yra Rusija ir kurie klasifikuojami taikant KN kodus 7225 11 00 (lakštai, kurių plotis yra 600 mm ir daugiau) bei 7226 11 00 (lakštai, kurių plotis viršija 500 mm, bet ne didesnis kaip 600 mm) peržiūra Novolipetsk Iron & Steel Corporation (NLMK) atžvilgiu nutraukiama.

2 straipsnis

Tarybos reglamento (EB) Nr. 151/2003 1 straipsnis pakeičiamas taip:

„1 straipsnis

1.   Nustatomas galutinis antidempingo muitas importuojamiems platesniems kaip 500 mm struktūriškai orientuotiems šalto valcavimo lakštams ir juostoms iš silicinio elektrotechninio plieno, kurių kilmės šalis yra Rusija ir kurie klasifikuojami taikant KN kodus 7225 11 00 (lakštai, kurių plotis yra 600 mm ir daugiau) bei ex 7226 11 00 (TARIC kodas 7226110010) (lakštai, kurių plotis viršija 500 mm, bet ne didesnis kaip 600 mm).

2.   Galutinio antidempingo muito norma, taikoma grynai, laisvai Bendrijos pasienyje šių bendrovių pagaminto produkto kainai prieš apmokestinimą muito mokesčiu yra:

| Bendrovė | Muito norma | TARIC papildomas kodas |
| --- | --- | --- |
| „OOO Viz - Stal“, 28, Kirov St., 620028 Yekaterinburg GSP-715 | 14,7 % | A516 |
| Visos kitos bendrovės | 40,1 % | A999 |

Bendrovė

Muito norma

TARIC papildomas kodas

„OOO Viz - Stal“, 28, Kirov St., 620028 Yekaterinburg GSP-715

14,7 %

A516

Visos kitos bendrovės

40,1 %

A999

3.   Jei nenustatyta kitaip, taikomos muito mokesčiui galiojančios nuostatos.“

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2004 m. gegužės 17 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

B. COWEN

---

(1)  OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB) Nr. 461/2004 (OL L 77, 2004 3 13, p. 12).

1

(2)  OL L 42, 1996 2 20, p. 7.

2

(3)  OL L 308, 1996 11 29, p. 11. Sprendimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Sprendimu Nr. 1000/99/EAPB (OL L 122, 1999 5 12, p. 35).

3

(4)  OL C 53, 2001 2 20, p. 13..

4

(5)  OL L 149, 2002 6 7, p. 3. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1310/2002 (OL L 192, 2002 7 20, p. 9).

5

(6)  OL L 25, 2003 1 30, p. 7.

6

(7)  OL C 186, 2002 8 6, p. 15.

7

(8)  OL C 242, 2002 10 8, p. 16.

8

(9)  OL L 305, 2002 11 7, p. 1.

9

(10)  OL C 111, 2002 5 8, p. 5.

10

(11)  OL L 33, 2003 2 8, p. 41.

11

(12)  OL C 70, 2004 3 20, p. 15.

12

---

| 19.5.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 182/18 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 182/18

---

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 991/2004

2004 m. gegužės 17 d.

iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1100/2000 dėl importuojamo silicio karbido, kurio kilmės šalys yra Kinijos Liaudies Respublika, Rusijos Federacija ir Ukraina, apmokestinimo galutiniu antidempingo muitu ir dėl Komisijos sprendimu 94/202/EB priimto įsipareigojimo pratęsimo

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ir ypač į jo 8 straipsnį, 11 straipsnio 3 dalį, 21 straipsnį ir 22 straipsnio c punktą,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą po konsultacijų su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

A.   PROCEDŪRA

1.   Galiojančios priemonės

| (1) | Pasibaigus peržiūrai dėl priemonės pratęsimo, Reglamentu (EB) Nr. 821/94 (2) Taryba galutiniu antidempingo muitu apmokestino importuojamą silicio karbidą, kurio kilmės šalys yra Kinijos Liaudies Respublika, Rusijos Federacija ir Ukraina. Tuo pačiu metu Komisija savo sprendimu 94/202/EB (3) priėmė Rusijos Vyriausybės kartu su V/O Stankoimport, Maskva, Rusija pasiūlytą įsipareigojimą. Pasibaigus peržiūrai dėl priemonės pratęsimo, Reglamentu (EB) Nr. 1100/2000 (4) Taryba galutiniu antidempingo muitu apmokestino į Bendriją importuojamą silicio karbidą (toliau – aptariamas produktas), kurio kilmės šalys yra Kinijos Liaudies Respublika (KLR), Rusijos Federacija (Rusija) ir Ukraina (Ukraina), o Komisija pratęsė Sprendimu 94/202/EB priimtą Rusijos bendrovės „V/O Stankoimport“ įsipareigojimą. |
| --- | --- |

(1)

Pasibaigus peržiūrai dėl priemonės pratęsimo, Reglamentu (EB) Nr. 821/94 (2) Taryba galutiniu antidempingo muitu apmokestino importuojamą silicio karbidą, kurio kilmės šalys yra Kinijos Liaudies Respublika, Rusijos Federacija ir Ukraina. Tuo pačiu metu Komisija savo sprendimu 94/202/EB (3) priėmė Rusijos Vyriausybės kartu su V/O Stankoimport, Maskva, Rusija pasiūlytą įsipareigojimą. Pasibaigus peržiūrai dėl priemonės pratęsimo, Reglamentu (EB) Nr. 1100/2000 (4) Taryba galutiniu antidempingo muitu apmokestino į Bendriją importuojamą silicio karbidą (toliau – aptariamas produktas), kurio kilmės šalys yra Kinijos Liaudies Respublika (KLR), Rusijos Federacija (Rusija) ir Ukraina (Ukraina), o Komisija pratęsė Sprendimu 94/202/EB priimtą Rusijos bendrovės „V/O Stankoimport“ įsipareigojimą.

| (2) | Buvo nustatyta 23,3 % muito norma, taikoma grynai, laisvai Bendrijos pasienyje importuojamo aptariamo produkto, kurio kilmės šalis yra Rusija, kainai prieš apmokestinimą muito mokesčiu. |
| --- | --- |

(2)

Buvo nustatyta 23,3 % muito norma, taikoma grynai, laisvai Bendrijos pasienyje importuojamo aptariamo produkto, kurio kilmės šalis yra Rusija, kainai prieš apmokestinimą muito mokesčiu.

| (3) | Buvo nustatyta 24 % muito norma, taikoma grynai, laisvai Bendrijos pasienyje importuojamo aptariamo produkto, kurio kilmės šalis yra Ukraina, kainai prieš apmokestinimą muito mokesčiu. |
| --- | --- |

(3)

Buvo nustatyta 24 % muito norma, taikoma grynai, laisvai Bendrijos pasienyje importuojamo aptariamo produkto, kurio kilmės šalis yra Ukraina, kainai prieš apmokestinimą muito mokesčiu.

2.   Tyrimas

| (4) | 2004 m. kovo 20 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (5) paskelbdama pranešimą Komisija pareiškė inicijuojanti dalinę tarpinę galiojančių priemonių (toliau – priemonės) peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį ir 22 straipsnio c punktą. |
| --- | --- |

(4)

2004 m. kovo 20 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (5) paskelbdama pranešimą Komisija pareiškė inicijuojanti dalinę tarpinę galiojančių priemonių (toliau – priemonės) peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį ir 22 straipsnio c punktą.

| (5) | Peržiūra buvo pradėta Komisijos iniciatyva, siekiant išnagrinėti, ar dėl 2004 m. gegužės 1 d. Europos Sąjungos plėtros (toliau – plėtra) ir atsižvelgiant į Bendrijos interesą, tas priemones reikėtų patikslinti, kad būtų išvengta staigaus ir pernelyg didelio neigiamo poveikio visoms suinteresuotosioms šalims, įskaitant naudotojus, platintojus ir vartotojus. |
| --- | --- |

(5)

Peržiūra buvo pradėta Komisijos iniciatyva, siekiant išnagrinėti, ar dėl 2004 m. gegužės 1 d. Europos Sąjungos plėtros (toliau – plėtra) ir atsižvelgiant į Bendrijos interesą, tas priemones reikėtų patikslinti, kad būtų išvengta staigaus ir pernelyg didelio neigiamo poveikio visoms suinteresuotosioms šalims, įskaitant naudotojus, platintojus ir vartotojus.

3.   Suinteresuotosios tyrimo šalys

| (6) | Visoms Komisijai žinomoms suinteresuotosioms šalims, įskaitant Bendrijos pramonę, Bendrijos gamintojų ar naudotojų asociacijas, eksportuojančius gamintojus atitinkamoje valstybėje, atitinkamų valstybių importuotojus ir jų asociacijas bei atitinkamas valdžios institucijas, taip pat suinteresuotosioms šalims dešimtyje naujų valstybių narių, kurios įstojo į Europos Sąjungą 2004 m. gegužės 1 d. (toliau – ES 10), buvo pranešta apie tyrimo inicijavimą ir suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę, pateikti informaciją ir patvirtinamuosius įrodymus, laikantis inicijavimo pranešime nurodyto termino. Visos suinteresuotosios šalys, kurios prašė išklausyti jų nuomonę ir nurodė priežastis, kodėl tai turėtų būti padaryta, buvo išklausytos. |
| --- | --- |

(6)

Visoms Komisijai žinomoms suinteresuotosioms šalims, įskaitant Bendrijos pramonę, Bendrijos gamintojų ar naudotojų asociacijas, eksportuojančius gamintojus atitinkamoje valstybėje, atitinkamų valstybių importuotojus ir jų asociacijas bei atitinkamas valdžios institucijas, taip pat suinteresuotosioms šalims dešimtyje naujų valstybių narių, kurios įstojo į Europos Sąjungą 2004 m. gegužės 1 d. (toliau – ES 10), buvo pranešta apie tyrimo inicijavimą ir suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę, pateikti informaciją ir patvirtinamuosius įrodymus, laikantis inicijavimo pranešime nurodyto termino. Visos suinteresuotosios šalys, kurios prašė išklausyti jų nuomonę ir nurodė priežastis, kodėl tai turėtų būti padaryta, buvo išklausytos.

| (7) | Šiuo atžvilgiu savo nuomonę pareiškė šios suinteresuotosios šalys:






  a) | Bendrijos gamintojų asociacija:







  — | Europos chemijos pramonės taryba (CEFIC) |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

Šiuo atžvilgiu savo nuomonę pareiškė šios suinteresuotosios šalys:

a)

Bendrijos gamintojų asociacija:

—

Europos chemijos pramonės taryba (CEFIC)

| b) | eksportuojantis gamintojas:







  — | „Zaporozhsky Abrasivny Combinat“, Zaparožė, Ukraina |
| --- | --- | --- |

b)

eksportuojantis gamintojas:

—

„Zaporozhsky Abrasivny Combinat“, Zaparožė, Ukraina

| c) | eksportuotojas:







  — | „V/O Stankoimport“, Rusija |
| --- | --- | --- |

c)

eksportuotojas:

—

„V/O Stankoimport“, Rusija

| d) | gamintojas:







  — | AB Volzhsky Abrasive Works, Rusija |
| --- | --- | --- |

d)

gamintojas:

—

AB Volzhsky Abrasive Works, Rusija

B.   APTARIAMAS PRODUKTAS

| (8) | Aptariamas produktas yra tas pats kaip ir per pirminį tyrimą, kurio KN kodas yra 2849 20 00. |
| --- | --- |

(8)

Aptariamas produktas yra tas pats kaip ir per pirminį tyrimą, kurio KN kodas yra 2849 20 00.

| (9) | Silicio karbido gamybos proceso metu automatiškai gaunamas skirtingos kokybės silicio karbidas, kurį galima suskirstyti į dvi pagrindines rūšis: kristalinį ir metalurginį. Kristalinės rūšies silicio karbidas, kuris dar skirstomas į juodąjį ir žaliąjį, paprastai naudojamas gaminant šlifavimo įrankius, šlifavimo diskus, aukštos kokybės ugniai atsparius gaminius, keramiką, plastikus ir kt., o metalurginės rūšies silicio karbidas paprastai naudojamas liejyklose ir aukštakrosnėse kaip silicio šaltinis. Per šį tyrimą, kaip ir per ankstesnius tyrimus, abi rūšys turi būti laikomos vienu produktu. |
| --- | --- |

(9)

Silicio karbido gamybos proceso metu automatiškai gaunamas skirtingos kokybės silicio karbidas, kurį galima suskirstyti į dvi pagrindines rūšis: kristalinį ir metalurginį. Kristalinės rūšies silicio karbidas, kuris dar skirstomas į juodąjį ir žaliąjį, paprastai naudojamas gaminant šlifavimo įrankius, šlifavimo diskus, aukštos kokybės ugniai atsparius gaminius, keramiką, plastikus ir kt., o metalurginės rūšies silicio karbidas paprastai naudojamas liejyklose ir aukštakrosnėse kaip silicio šaltinis. Per šį tyrimą, kaip ir per ankstesnius tyrimus, abi rūšys turi būti laikomos vienu produktu.

C.   TYRIMO REZULTATAI

I.   DĖL SILICIO KARBIDO, KURIO KILMĖS ŠALIS YRA RUSIJA

1.   Suinteresuotųjų šalių pareiškimai

| (10) | Įsipareigojimą prisiėmęs Rusijos eksportuotojas pareiškė, kad importo apimtis, kuriai taikomas įsipareigojimas, buvo nustatyta jo pardavimų ES 15 rinkoje pagrindu, ir todėl šį įsipareigojimą reikia peržiūrėti, kad būtų deramai atsižvelgta į ES 25 rinką. Jis pareiškė, kad tokia peržiūra yra būtina, siekiant išvengti diskriminavimo kitų aptariamo produkto eksportuotojų į ES naudai. |
| --- | --- |

(10)

Įsipareigojimą prisiėmęs Rusijos eksportuotojas pareiškė, kad importo apimtis, kuriai taikomas įsipareigojimas, buvo nustatyta jo pardavimų ES 15 rinkoje pagrindu, ir todėl šį įsipareigojimą reikia peržiūrėti, kad būtų deramai atsižvelgta į ES 25 rinką. Jis pareiškė, kad tokia peržiūra yra būtina, siekiant išvengti diskriminavimo kitų aptariamo produkto eksportuotojų į ES naudai.

2.   Iš valstybių narių gautos pastabos

| (11) | Valstybės narės pareiškė savo nuomonę ir dauguma jų pritaria priemonių patikslinimui, siekiant atsižvelgti į plėtrą. |
| --- | --- |

(11)

Valstybės narės pareiškė savo nuomonę ir dauguma jų pritaria priemonių patikslinimui, siekiant atsižvelgti į plėtrą.

3.   Įvertinimas

| (12) | Atlikta turimų duomenų ir informacijos analizė patvirtino, kad aptariamo produkto importo iš Rusijos į ES 10 apimtys yra didelės. Kadangi importo apimtis, kuriai taikomas šiuo metu galiojantis įsipareigojimas, buvo nustatyta importo į ES 15 pagrindu, todėl nėra atsižvelgta į išaugusią importo į ES 25 apimtį. |
| --- | --- |

(12)

Atlikta turimų duomenų ir informacijos analizė patvirtino, kad aptariamo produkto importo iš Rusijos į ES 10 apimtys yra didelės. Kadangi importo apimtis, kuriai taikomas šiuo metu galiojantis įsipareigojimas, buvo nustatyta importo į ES 15 pagrindu, todėl nėra atsižvelgta į išaugusią importo į ES 25 apimtį.

4.   Išvada

| (13) | Apsvarsčius tai, kas išdėstyta pirmiau, padaryta išvada, kad, siekiant atsižvelgti į plėtrą, reikia patikslinti priemones, kad būtų atsižvelgta į papildomą importo į ES 10 rinką apimtį. |
| --- | --- |

(13)

Apsvarsčius tai, kas išdėstyta pirmiau, padaryta išvada, kad, siekiant atsižvelgti į plėtrą, reikia patikslinti priemones, kad būtų atsižvelgta į papildomą importo į ES 10 rinką apimtį.

| (14) | Pirminė importo apimtis, kuriai taikomas įsipareigojimas ES 15, buvo skaičiuojama ir nustatoma kiekvieniems sekantiems metams kaip Bendrijos suvartojimo dalis einamųjų metų antroje pusėje, prieš einamuosius metus buvusių metų pagrindu. Importo apimties, kuriai taikomas įsipareigojimas, padidėjimo dydis buvo apskaičiuotas taikant tą patį skaičiavimo metodą. |
| --- | --- |

(14)

Pirminė importo apimtis, kuriai taikomas įsipareigojimas ES 15, buvo skaičiuojama ir nustatoma kiekvieniems sekantiems metams kaip Bendrijos suvartojimo dalis einamųjų metų antroje pusėje, prieš einamuosius metus buvusių metų pagrindu. Importo apimties, kuriai taikomas įsipareigojimas, padidėjimo dydis buvo apskaičiuotas taikant tą patį skaičiavimo metodą.

| (15) | Todėl manoma, kad Komisija gali priimti pasiūlymą pakeisti įsipareigojimą, atsižvelgiant į padėtį po plėtros ir remiantis 14 konstatuojamoje dalyje aprašytu metodu. |
| --- | --- |

(15)

Todėl manoma, kad Komisija gali priimti pasiūlymą pakeisti įsipareigojimą, atsižvelgiant į padėtį po plėtros ir remiantis 14 konstatuojamoje dalyje aprašytu metodu.

II.   DĖL SILICIO KARBIDO, KURIO KILMĖS ŠALIS YRA UKRAINA

1.   Suinteresuotųjų šalių eksportuojančiose valstybėse nuomonė

| (16) | Ukrainos valdžios institucijos ir Ukrainos eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad dėl aukšto antidempingo muitų lygio ir dėl priemonių taikymo išplėtimo į ES 10, jų įprastiniai prekybos srautai į ES 10 būtų labai sutrikdyti. |
| --- | --- |

(16)

Ukrainos valdžios institucijos ir Ukrainos eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad dėl aukšto antidempingo muitų lygio ir dėl priemonių taikymo išplėtimo į ES 10, jų įprastiniai prekybos srautai į ES 10 būtų labai sutrikdyti.

| (17) | Jie ypač pabrėžė, kad dėl staigaus ir didelio kainų šuolio, kurį sukeltų aukštas antidempingo muitų lygis, metalurginių briketų gamybai produktas taptų neįperkamai brangus. |
| --- | --- |

(17)

Jie ypač pabrėžė, kad dėl staigaus ir didelio kainų šuolio, kurį sukeltų aukštas antidempingo muitų lygis, metalurginių briketų gamybai produktas taptų neįperkamai brangus.

2.   Iš Bendrijos pramonės gautos pastabos

| (18) | Bendrijos pramonė pareiškė, kad ji neprieštarautų jokiems pasiūlymams dėl tarpinių priemonių, kurių būtų imamasi pereinamuoju laikotarpiu ir kurios neigiamai neveiktų Bendrijos pramonės padėties. |
| --- | --- |

(18)

Bendrijos pramonė pareiškė, kad ji neprieštarautų jokiems pasiūlymams dėl tarpinių priemonių, kurių būtų imamasi pereinamuoju laikotarpiu ir kurios neigiamai neveiktų Bendrijos pramonės padėties.

3.   Iš valstybių narių gautos pastabos

| (19) | Čekijos Respublikos, Vengrijos ir Slovakijos Respublikos valdžios institucijų nuomone, specialios pereinamojo laikotarpio priemonės po plėtros turėtų būti taikomos iš Ukrainos importuojamam aptariamam produktui. Buvo teigiama, kad aptariamas produktas yra labai svarbus ES 10 pramonės galutiniams vartotojams, nes šiose šalyse jis nėra gaminamas. |
| --- | --- |

(19)

Čekijos Respublikos, Vengrijos ir Slovakijos Respublikos valdžios institucijų nuomone, specialios pereinamojo laikotarpio priemonės po plėtros turėtų būti taikomos iš Ukrainos importuojamam aptariamam produktui. Buvo teigiama, kad aptariamas produktas yra labai svarbus ES 10 pramonės galutiniams vartotojams, nes šiose šalyse jis nėra gaminamas.

| (20) | Todėl kai kurios iš šių valdžios institucijų laikėsi nuomonės, kad antidempingo muitai importuojamo aptariamo produkto, kurio kilmės šalis yra Ukraina, atžvilgiu turėtų būti sustabdyti. |
| --- | --- |

(20)

Todėl kai kurios iš šių valdžios institucijų laikėsi nuomonės, kad antidempingo muitai importuojamo aptariamo produkto, kurio kilmės šalis yra Ukraina, atžvilgiu turėtų būti sustabdyti.

4.   Įvertinimas

| (21) | Turimų duomenų ir informacijos pagrindu atlikta analizė patvirtino, kad aptariamo produkto importo iš Ukrainos į ES 10 apimtys 2003 m. buvo didelės. |
| --- | --- |

(21)

Turimų duomenų ir informacijos pagrindu atlikta analizė patvirtino, kad aptariamo produkto importo iš Ukrainos į ES 10 apimtys 2003 m. buvo didelės.

| (22) | Kadangi aptariamas produktas yra labai svarbus ES 10 pramonės įprastiniams galutiniams vartotojams ir jam yra taikomas gana aukštas antidempingo muito lygis, buvo padaryta išvada, kad Bendrijos intereso labui reikia palaipsniui patikslinti šiuo metu galiojančias priemones, kad būtų išvengta staigaus ir pernelyg neigiamo poveikio visoms suinteresuotosioms šalims. |
| --- | --- |

(22)

Kadangi aptariamas produktas yra labai svarbus ES 10 pramonės įprastiniams galutiniams vartotojams ir jam yra taikomas gana aukštas antidempingo muito lygis, buvo padaryta išvada, kad Bendrijos intereso labui reikia palaipsniui patikslinti šiuo metu galiojančias priemones, kad būtų išvengta staigaus ir pernelyg neigiamo poveikio visoms suinteresuotosioms šalims.

5.   Išvada

| (23) | Buvo atsižvelgta į visus šiuos įvairius aspektus ir interesus ir apsvarstyta jų visuma. Iš to paaiškėjo, kad staiga pradėjus taikyti esamas priemones jų laikinai nepatikslinus, būtų labai neigiamai paveikti ES 10 importuotojų ir vartotojų interesai. |
| --- | --- |

(23)

Buvo atsižvelgta į visus šiuos įvairius aspektus ir interesus ir apsvarstyta jų visuma. Iš to paaiškėjo, kad staiga pradėjus taikyti esamas priemones jų laikinai nepatikslinus, būtų labai neigiamai paveikti ES 10 importuotojų ir vartotojų interesai.

| (24) | Kita vertus, palyginimui, atsižvelgiant į Bendrijos pramonės interesą pasitvirtino, kad jos interesams nebūtų daromas pernelyg didelis neigiamas poveikis, jei priemonės būtų laikinai patikslintos, nes šiuo metu jos negali visiškai patenkinti ES 10 vartotojų poreikių. |
| --- | --- |

(24)

Kita vertus, palyginimui, atsižvelgiant į Bendrijos pramonės interesą pasitvirtino, kad jos interesams nebūtų daromas pernelyg didelis neigiamas poveikis, jei priemonės būtų laikinai patikslintos, nes šiuo metu jos negali visiškai patenkinti ES 10 vartotojų poreikių.

| (25) | Tokiomis aplinkybėmis galima pagrįstai daryti išvadą, kad Bendrija nėra suinteresuota taikyti esamas priemones jų nepatikslinus, ir kad aptariamo produkto importo į ES 10 atžvilgiu toks laikinas esamų priemonių patikslinimas neturėtų labai pakenkti siekiamam prekybos apsaugos lygiui. |
| --- | --- |

(25)

Tokiomis aplinkybėmis galima pagrįstai daryti išvadą, kad Bendrija nėra suinteresuota taikyti esamas priemones jų nepatikslinus, ir kad aptariamo produkto importo į ES 10 atžvilgiu toks laikinas esamų priemonių patikslinimas neturėtų labai pakenkti siekiamam prekybos apsaugos lygiui.

| (26) | Šiuo tikslu buvo išnagrinėti skirtingi būdai, kaip geriausiai apsaugoti Bendrijos pramonę nuo dempingo keliamos žalos ir tuo pačiu atsižvelgti į Bendrijos interesą, sušvelninant ekonominį šoką, kurį ES 10 įprastiniams pirkėjams po plėtros būsiančiu ekonominio prisitaikymo laikotarpiu sukeltų antidempingo muitai. |
| --- | --- |

(26)

Šiuo tikslu buvo išnagrinėti skirtingi būdai, kaip geriausiai apsaugoti Bendrijos pramonę nuo dempingo keliamos žalos ir tuo pačiu atsižvelgti į Bendrijos interesą, sušvelninant ekonominį šoką, kurį ES 10 įprastiniams pirkėjams po plėtros būsiančiu ekonominio prisitaikymo laikotarpiu sukeltų antidempingo muitai.

| (27) | Buvo nuspręsta, kad geriausiai tai būtų galima pasiekti, pereinamuoju laikotarpiu leidžiant įprastinę eksporto iš Ukrainos į ES 10 apimtį importuoti netaikant antidempingo muitų. Atsižvelgiant į tai, bet kokiam eksportui į ES 10, viršijančiam šią įprastinę eksporto apimtį, būtų taikomi normalūs antidempingo muitai, kaip ir eksportui į ES 15. |
| --- | --- |

(27)

Buvo nuspręsta, kad geriausiai tai būtų galima pasiekti, pereinamuoju laikotarpiu leidžiant įprastinę eksporto iš Ukrainos į ES 10 apimtį importuoti netaikant antidempingo muitų. Atsižvelgiant į tai, bet kokiam eksportui į ES 10, viršijančiam šią įprastinę eksporto apimtį, būtų taikomi normalūs antidempingo muitai, kaip ir eksportui į ES 15.

6.   Įsipareigojimas

| (28) | Įvertinus įvairias galimybes, kaip geriausiai leisti išlaikyti minėtus įprastinius eksporto srautus į ES 10, buvo padaryta išvada, kad pats tinkamiausias būdas būtų iš bendradarbiaujančios šalies priimti savanoriškus įsipareigojimus, kuriuose būtų nustatytos kiekybinės viršutinės ribos. Todėl, vadovaujantis pagrindinio reglamento 8 straipsnio 2 dalimi, suinteresuotam eksportuojančiam gamintojui Komisija pasiūlė prisiimti įsipareigojimus, ir taip įsipareigojimą prisiimti pasisiūlė vienas aptariamo produkto eksportuojantis gamintojas iš Ukrainos. |
| --- | --- |

(28)

Įvertinus įvairias galimybes, kaip geriausiai leisti išlaikyti minėtus įprastinius eksporto srautus į ES 10, buvo padaryta išvada, kad pats tinkamiausias būdas būtų iš bendradarbiaujančios šalies priimti savanoriškus įsipareigojimus, kuriuose būtų nustatytos kiekybinės viršutinės ribos. Todėl, vadovaujantis pagrindinio reglamento 8 straipsnio 2 dalimi, suinteresuotam eksportuojančiam gamintojui Komisija pasiūlė prisiimti įsipareigojimus, ir taip įsipareigojimą prisiimti pasisiūlė vienas aptariamo produkto eksportuojantis gamintojas iš Ukrainos.

| (29) | Atsižvelgiant į tai, reikia pažymėti, kad, vadovaujantis pagrindinio reglamento 22 straipsnio c punktu, nustatant įsipareigojimo sąlygas buvo atsižvelgta į dėl plėtros atsirandančias ypatingas aplinkybes. Tai speciali priemonė, kuria numatomas laikinas būdas, kaip patikslinti ES 25 skirtas esamas priemones. |
| --- | --- |

(29)

Atsižvelgiant į tai, reikia pažymėti, kad, vadovaujantis pagrindinio reglamento 22 straipsnio c punktu, nustatant įsipareigojimo sąlygas buvo atsižvelgta į dėl plėtros atsirandančias ypatingas aplinkybes. Tai speciali priemonė, kuria numatomas laikinas būdas, kaip patikslinti ES 25 skirtas esamas priemones.

| (30) | Todėl eksportuojančiam gamintojui iš Ukrainos jo įprastinių 2001, 2002 ir 2003 metų eksporto į ES 10 apimčių pagrindu buvo nustatytos importo apimtys (toliau – viršutinės ribos). Tačiau taip pat reikia pažymėti, kad paskutiniais keliais 2003 m. ir pirmaisiais 2004 m. mėnesiais pastebėta nenormaliai padidėjusi eksporto į ES 10 apimtis buvo atimta iš įprastinės apimties, naudotos nustatant viršutines ribas. |
| --- | --- |

(30)

Todėl eksportuojančiam gamintojui iš Ukrainos jo įprastinių 2001, 2002 ir 2003 metų eksporto į ES 10 apimčių pagrindu buvo nustatytos importo apimtys (toliau – viršutinės ribos). Tačiau taip pat reikia pažymėti, kad paskutiniais keliais 2003 m. ir pirmaisiais 2004 m. mėnesiais pastebėta nenormaliai padidėjusi eksporto į ES 10 apimtis buvo atimta iš įprastinės apimties, naudotos nustatant viršutines ribas.

| (31) | Prekiaudami su ES 10 pagal savo įsipareigojimų sąlygas, atitinkami eksportuojantys gamintojai turėtų sutikti bendrai laikytis savo įprastinių pardavimo modelių, taikomų atskiriems vartotojams ES 10. Todėl eksportuojantys gamintojai turėtų žinoti, kad bet koks siūlomas įsipareigojimas gali būti laikomas naudingu ir todėl priimtinu tik tuo atveju, jei prekyboje, kuriai taikomas įsipareigojimas, jie bendrai išlaikytų tokius įprastinius pardavimo vartotojams ES 10 modelius. |
| --- | --- |

(31)

Prekiaudami su ES 10 pagal savo įsipareigojimų sąlygas, atitinkami eksportuojantys gamintojai turėtų sutikti bendrai laikytis savo įprastinių pardavimo modelių, taikomų atskiriems vartotojams ES 10. Todėl eksportuojantys gamintojai turėtų žinoti, kad bet koks siūlomas įsipareigojimas gali būti laikomas naudingu ir todėl priimtinu tik tuo atveju, jei prekyboje, kuriai taikomas įsipareigojimas, jie bendrai išlaikytų tokius įprastinius pardavimo vartotojams ES 10 modelius.

| (32) | Eksportuojantys gamintojai taip pat turėtų žinoti, kad, pagal įsipareigojimų sąlygas, pastebėjus, kad šie pardavimo modeliai labai pasikeičia, ar įsipareigojimų vykdymą tampa sunku ar neįmanoma stebėti, Komisija turi teisę atšaukti bendrovės įsipareigojimo priėmimą ir vietoj jo nustatyti galutinius antidempingo muitus, kurie būtų tokio lygio, kaip nurodyta Reglamente (EB) Nr. 1100/2000, arba ji gali pakoreguoti viršutinę ribą, arba imtis kitų veiksmų padėčiai ištaisyti. |
| --- | --- |

(32)

Eksportuojantys gamintojai taip pat turėtų žinoti, kad, pagal įsipareigojimų sąlygas, pastebėjus, kad šie pardavimo modeliai labai pasikeičia, ar įsipareigojimų vykdymą tampa sunku ar neįmanoma stebėti, Komisija turi teisę atšaukti bendrovės įsipareigojimo priėmimą ir vietoj jo nustatyti galutinius antidempingo muitus, kurie būtų tokio lygio, kaip nurodyta Reglamente (EB) Nr. 1100/2000, arba ji gali pakoreguoti viršutinę ribą, arba imtis kitų veiksmų padėčiai ištaisyti.

| (33) | Todėl Komisijos reglamentu Komisija gali priimti bet kokius pirmiau minėtas sąlygas tenkinančius siūlomus įsipareigojimus. |
| --- | --- |

(33)

Todėl Komisijos reglamentu Komisija gali priimti bet kokius pirmiau minėtas sąlygas tenkinančius siūlomus įsipareigojimus.

D.   REGLAMENTO (EB) Nr. 1100/2000 PAKEITIMAS

| (34) | Atsižvelgiant į tai, kas buvo minėta pirmiau, jei vėlesniu reglamentu Komisija priima įsipareigojimus, reikia numatyti galimybę pagal tokių įsipareigojimų sąlygas į Bendriją importuojamiems produktams netaikyti Reglamentu (EB) Nr. 1100/2000 nustatyto antidempingo muito, pastarąjį reglamentą iš dalies pakeičiant. |
| --- | --- |

(34)

Atsižvelgiant į tai, kas buvo minėta pirmiau, jei vėlesniu reglamentu Komisija priima įsipareigojimus, reikia numatyti galimybę pagal tokių įsipareigojimų sąlygas į Bendriją importuojamiems produktams netaikyti Reglamentu (EB) Nr. 1100/2000 nustatyto antidempingo muito, pastarąjį reglamentą iš dalies pakeičiant.

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Komisija gali priimti pasiūlymą pakeisti įsipareigojimą, padidinant importo apimtį, kuriai taikomas įsipareigojimas, priimtas jos Sprendimu 94/202/EB dėl silicio karbido, kurio kilmės šalis yra Rusija, importo. Bet koks toks padidinimas apskaičiuojamas taikant tą patį skaičiavimo metodą, kuris buvo naudojamas apskaičiuojant pirminę viršutinę ribą 15 valstybių narių Bendrijai. Pirminė viršutinė riba buvo apskaičiuota ir nustatyta kiekvieniems sekantiems metams kaip Bendrijos suvartojimo dalis einamųjų metų antroje pusėje, prieš einamuosius metus buvusių metų pagrindu.

2.   Komisija gali atitinkamai keisti įsipareigojimą.

2 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1100/2000 1 straipsnis iš dalies keičiamas pridedant šią dalį:

„4.   Importuojamiems produktams, kurie deklaruojami išleidimui į laisvą apyvartą, netaikomi 1 straipsniu nustatyti antidempingo muitai, jei šiuos produktus pagamino bendrovės, kurių įsipareigojimus yra priėmusi Komisija ir kurių pavadinimai yra atitinkamo kartkartėmis iš dalies keičiamo Komisijos reglamento sąraše, ir jei šie produktai yra importuojami vadovaujantis to paties Komisijos reglamento nuostatomis. Minėtiems importuojamiems produktams antidempingo muitas netaikomas, jei:

| a) | deklaruotos ir muitinei pristatytos prekės tiksliai atitinka 1 straipsnyje aprašytą produktą, |
| --- | --- |

a)

deklaruotos ir muitinei pristatytos prekės tiksliai atitinka 1 straipsnyje aprašytą produktą,

| b) | prekybinė sąskaita, kurioje yra bent priede išvardyti rekvizitai, yra pateikiama valstybių narių muitinėms kartu su deklaracija dėl šių prekių išleidimo į laisvą apyvartą, ir |
| --- | --- |

b)

prekybinė sąskaita, kurioje yra bent priede išvardyti rekvizitai, yra pateikiama valstybių narių muitinėms kartu su deklaracija dėl šių prekių išleidimo į laisvą apyvartą, ir

| c) | deklaruotos ir muitinei pristatytos prekės tiksliai atitinka prekybinėje sąskaitoje pateikiamą aprašymą.“. |
| --- | --- |

c)

deklaruotos ir muitinei pristatytos prekės tiksliai atitinka prekybinėje sąskaitoje pateikiamą aprašymą.“.

3 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 1100/2000 papildomas šio reglamento priede išdėstytu tekstu.

4 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2004 m. gegužės 17 d.

Tarybos vardu

Le président

B. COWEN

---

(1)  OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 461/2004 (OL L 77, 2004 3 13, p. 12).

1

(2)  OL L 94, 1994 4 13, p. 21. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1786/97 (OL L 254, 1997 8 17, p. 6).

2

(3)  OL L 94, 1994 4 13, p. 32.

3

(4)  OL L 125, 2000 5 26, p. 3.

4

(5)  OL C 70, 2004 3 20, p. 15.

5

---

PRIEDAS

PRIEDAS

Prekybinėje sąskaitoje, pridedamoje bendrovei importuojant į Bendriją silicio karbidą, kuriam taikomas įsipareigojimas, turi būti nurodyti šie rekvizitai:

| 1. | Antraštė „PREKYBINĖ SĄSKAITA, PRIDEDAMA PRIE PREKIŲ, KURIOMS YRA TAIKOMAS ĮSIPAREIGOJIMAS“. |
| --- | --- |

1.

Antraštė „PREKYBINĖ SĄSKAITA, PRIDEDAMA PRIE PREKIŲ, KURIOMS YRA TAIKOMAS ĮSIPAREIGOJIMAS“.

| 2. | Komisijos reglamento [ĮRAŠYTI NUMERĮ] 1 straipsnyje minimos bendrovės, kuri išduoda prekybinę sąskaitą, pavadinimas. |
| --- | --- |

2.

Komisijos reglamento [ĮRAŠYTI NUMERĮ] 1 straipsnyje minimos bendrovės, kuri išduoda prekybinę sąskaitą, pavadinimas.

| 3. | Prekybinės sąskaitos numeris. |
| --- | --- |

3.

Prekybinės sąskaitos numeris.

| 4. | Prekybinės sąskaitos išdavimo data. |
| --- | --- |

4.

Prekybinės sąskaitos išdavimo data.

| 5. | Papildomas TARIC kodas, pagal kurį sąskaitoje įrašytos prekės turi būti išmuitintos Bendrijos pasienyje. |
| --- | --- |

5.

Papildomas TARIC kodas, pagal kurį sąskaitoje įrašytos prekės turi būti išmuitintos Bendrijos pasienyje.

| 6. | Tikslus prekių aprašymas, įskaitant:






  — | produkto kodo numerį (PCN), naudojamą tyrimui ir įsipareigojimui (pvz., PCN 1, PCN 2 ir t.t.), |
| --- | --- | --- |

6.

Tikslus prekių aprašymas, įskaitant:

—

produkto kodo numerį (PCN), naudojamą tyrimui ir įsipareigojimui (pvz., PCN 1, PCN 2 ir t.t.),

| — | suprantamą prekių aprašymą, atitinkantį reikiamą PCN (pvz., PCN 1: PCN 2: ir t.t.), |
| --- | --- |

—

suprantamą prekių aprašymą, atitinkantį reikiamą PCN (pvz., PCN 1: PCN 2: ir t.t.),

| — | bendrovės produkto kodo numerį (CPC) (jei tinka), |
| --- | --- |

—

bendrovės produkto kodo numerį (CPC) (jei tinka),

| — | KN kodą, |
| --- | --- |

—

KN kodą,

| — | kiekį (tonomis). |
| --- | --- |

—

kiekį (tonomis).

| 7. | Pardavimo sąlygų aprašymas, įskaitant:






  — | kainą už toną, |
| --- | --- | --- |

7.

Pardavimo sąlygų aprašymas, įskaitant:

—

kainą už toną,

| — | taikomas atsiskaitymo sąlygas, |
| --- | --- |

—

taikomas atsiskaitymo sąlygas,

| — | taikomas pristatymo sąlygas, |
| --- | --- |

—

taikomas pristatymo sąlygas,

| — | bendrą nuolaidų ir lengvatų sumą. |
| --- | --- |

—

bendrą nuolaidų ir lengvatų sumą.

| 8. | Bendrovės, kuri vykdo importuotojo į Bendriją funkciją ir kuriai yra tiesiogiai išduodama prekybinė sąskaita, pridedama prie prekių, kurioms taikomas įsipareigojimas, pavadinimas. |
| --- | --- |

8.

Bendrovės, kuri vykdo importuotojo į Bendriją funkciją ir kuriai yra tiesiogiai išduodama prekybinė sąskaita, pridedama prie prekių, kurioms taikomas įsipareigojimas, pavadinimas.

| 9. | Sąskaitą ir toliau pateiktą pasirašytą deklaraciją išdavusio bendrovės darbuotojo vardas ir pavardė:
  „Aš, toliau pasirašęs, patvirtinu, kad į šią sąskaitą įtrauktų tiesiogiai į Europos bendriją eksportuojamų prekių pardavimas yra vykdomas tokios apimties ir pagal tokias sąlygas, kaip nurodyta [bendrovės] pasiūlytame ir Reglamentu [ĮRAŠYTI NUMERĮ] Europos Komisijos priimtame įsipareigojime. Pavirtinu, kad šioje sąskaitoje pateikta informacija yra išsami ir teisinga.“ |
| --- | --- |

9.

Sąskaitą ir toliau pateiktą pasirašytą deklaraciją išdavusio bendrovės darbuotojo vardas ir pavardė:

„Aš, toliau pasirašęs, patvirtinu, kad į šią sąskaitą įtrauktų tiesiogiai į Europos bendriją eksportuojamų prekių pardavimas yra vykdomas tokios apimties ir pagal tokias sąlygas, kaip nurodyta [bendrovės] pasiūlytame ir Reglamentu [ĮRAŠYTI NUMERĮ] Europos Komisijos priimtame įsipareigojime. Pavirtinu, kad šioje sąskaitoje pateikta informacija yra išsami ir teisinga.“

---

| 19.5.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 182/23 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 182/23

---

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 992/2004

2004 m. gegužės 17 d.

iš dalies keičiantis Reglamentą (EEB) Nr. 3068/92 dėl importuojamo kalio chlorido, kurio kilmės šalys yra Baltarusija, Rusija ir Ukraina, apmokestinimo galutiniu antidempingo muitu

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1), (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 8 straipsnį, 11 straipsnio 3 dalį, 21 straipsnį ir 22 straipsnio c punktą,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą po konsultacijų su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

A.   PROCEDŪRA

1.   Galiojančios priemonės

| (1) | Reglamentu (EB) Nr. 969/2000 (2) Taryba iš dalies pakeitė ir praplėtė priemones nustatytas Reglamentu (EB) Nr. 3068/92 (3) dėl į Bendriją importuojamo kalio chlorido (toliau – aptariamas produktas), kurio kilmės šalis yra Baltarusijos Respublika (toliau – Baltarusija), Rusijos Federacija (toliau – Rusija) ir Ukraina. |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (EB) Nr. 969/2000 (2) Taryba iš dalies pakeitė ir praplėtė priemones nustatytas Reglamentu (EB) Nr. 3068/92 (3) dėl į Bendriją importuojamo kalio chlorido (toliau – aptariamas produktas), kurio kilmės šalis yra Baltarusijos Respublika (toliau – Baltarusija), Rusijos Federacija (toliau – Rusija) ir Ukraina.

| (2) | Šios priemonės – tai fiksuotas muito mokestis, nustatytas pagal produkto kategoriją ir rūšį, svyruojantis nuo 19,51 eurų už toną iki 48,19 eurų už toną Baltarusijos atveju, nuo 19,61 eurų už toną iki 40,63 eurų už toną Rusijos atveju ir nuo 19,61 eurų už toną iki 48,19 eurų už toną Ukrainos atveju. |
| --- | --- |

(2)

Šios priemonės – tai fiksuotas muito mokestis, nustatytas pagal produkto kategoriją ir rūšį, svyruojantis nuo 19,51 eurų už toną iki 48,19 eurų už toną Baltarusijos atveju, nuo 19,61 eurų už toną iki 40,63 eurų už toną Rusijos atveju ir nuo 19,61 eurų už toną iki 48,19 eurų už toną Ukrainos atveju.

2.   Tyrimas

| (3) | 2004 m. kovo 20 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (4) paskelbdama pranešimą Komisija pareiškė inicijuojanti dalinę tarpinę galiojančių priemonių (toliau – priemonės) peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį ir 22 straipsnio c punktą. |
| --- | --- |

(3)

2004 m. kovo 20 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (4) paskelbdama pranešimą Komisija pareiškė inicijuojanti dalinę tarpinę galiojančių priemonių (toliau – priemonės) peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį ir 22 straipsnio c punktą.

| (4) | Peržiūra buvo pradėta Komisijos iniciatyva, siekiant išnagrinėti, ar dėl 2004 m. gegužės 1 d. Europos Sąjungos plėtros (toliau – plėtra) ir atsižvelgiant į Bendrijos intereso aspektą, reikia suderinti priemones, kad būtų išvengta staigaus ir pernelyg didelio neigiamo poveikio visoms suinteresuotosioms šalims, įskaitant naudotojus, platintojus ir vartotojus. |
| --- | --- |

(4)

Peržiūra buvo pradėta Komisijos iniciatyva, siekiant išnagrinėti, ar dėl 2004 m. gegužės 1 d. Europos Sąjungos plėtros (toliau – plėtra) ir atsižvelgiant į Bendrijos intereso aspektą, reikia suderinti priemones, kad būtų išvengta staigaus ir pernelyg didelio neigiamo poveikio visoms suinteresuotosioms šalims, įskaitant naudotojus, platintojus ir vartotojus.

3.   Suinteresuotosios tyrimo šalys

| (5) | Visoms Komisijai žinomoms suinteresuotosioms šalims, įskaitant Bendrijos pramonę, Bendrijos gamintojų ar naudotojų asociacijas, eksportuotojus/gamintojus atitinkamose valstybėse, importuotojus ir jų asociacijas bei suinteresuotų valstybių atitinkamas valdžios institucijas, taip pat suinteresuotosioms šalims dešimtyje naujų valstybių narių, kurios įstojo į Europos Sąjungą 2004 m. gegužės 1d. (toliau – ES 10), buvo pranešta apie tyrimo inicijavimą ir suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę, pateikti informaciją ir patvirtinamuosius įrodymus, laikantis inicijavimo pranešime numatyto termino. Visos suinteresuotosios šalys, kurios prašė išklausyti jų nuomonę ir nurodė priežastis, kodėl tai turėtų būti padaryta, buvo išklausytos. |
| --- | --- |

(5)

Visoms Komisijai žinomoms suinteresuotosioms šalims, įskaitant Bendrijos pramonę, Bendrijos gamintojų ar naudotojų asociacijas, eksportuotojus/gamintojus atitinkamose valstybėse, importuotojus ir jų asociacijas bei suinteresuotų valstybių atitinkamas valdžios institucijas, taip pat suinteresuotosioms šalims dešimtyje naujų valstybių narių, kurios įstojo į Europos Sąjungą 2004 m. gegužės 1d. (toliau – ES 10), buvo pranešta apie tyrimo inicijavimą ir suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę, pateikti informaciją ir patvirtinamuosius įrodymus, laikantis inicijavimo pranešime numatyto termino. Visos suinteresuotosios šalys, kurios prašė išklausyti jų nuomonę ir nurodė priežastis, kodėl tai turėtų būti padaryta, buvo išklausytos.

| (6) | Šiuo atžvilgiu savo nuomonę pareiškė šios suinteresuotosios šalys:






  a) | Bendrijos gamintojų asociacija: | Europos potašo gamintojų asociacija |
| --- | --- | --- | --- |

(6)

Šiuo atžvilgiu savo nuomonę pareiškė šios suinteresuotosios šalys:

a)

Bendrijos gamintojų asociacija:

Europos potašo gamintojų asociacija

| b) | eksportuojantys gamintojai: | Production Amalgamation Belaruskali, Soligorskas, Baltarusija |
| --- | --- | --- |

b)

eksportuojantys gamintojai:

Production Amalgamation Belaruskali, Soligorskas, Baltarusija

| | JSC Silvinit, Solikamskas, Rusija |
| --- | --- |

JSC Silvinit, Solikamskas, Rusija

| | JSC Uralkali, Berezniki, Rusija |
| --- | --- |

JSC Uralkali, Berezniki, Rusija

| c) | eksportuotojas: | IPC, Maskva, Rusija (susijęs su JSC Silvinit ir Production Amalgamation Belaruskali). |
| --- | --- | --- |

c)

eksportuotojas:

IPC, Maskva, Rusija (susijęs su JSC Silvinit ir Production Amalgamation Belaruskali).

B.   APTARIAMAS PRODUKTAS

| (7) | Aptariamas produktas – tai kalio chloridas (toliau – potašas, KCl), kuris paprastai yra naudojamas kaip žemės ūkio trąša, grynas, mišinyje su kitomis trąšomis ar kaip sudėtinė trąšos – NPK (azotas, fosforas, kalis) – dalis. Kalio kiekis gali būti įvairus ir yra išreiškiamas kalio oksido (K2O) sauso bevandenio produkto masės procentine išraiška. Jis taip pat naudojamas kaip žaliava, gaminant tam tikrus pramoninius ir farmacinius produktus. |
| --- | --- |

(7)

Aptariamas produktas – tai kalio chloridas (toliau – potašas, KCl), kuris paprastai yra naudojamas kaip žemės ūkio trąša, grynas, mišinyje su kitomis trąšomis ar kaip sudėtinė trąšos – NPK (azotas, fosforas, kalis) – dalis. Kalio kiekis gali būti įvairus ir yra išreiškiamas kalio oksido (K2O) sauso bevandenio produkto masės procentine išraiška. Jis taip pat naudojamas kaip žaliava, gaminant tam tikrus pramoninius ir farmacinius produktus.

| (8) | Potašas paprastai parduodamas standartinės/miltelių formos (standartinis potašas) arba kita forma, įskaitant ir granules (granuliuotas potašas). Pagal K2O kiekį produktas paprastai skirstomas į tris pagrindines kategorijas, t.y.






  — | kategorija, kai kalio kiekis sudaro nedaugiau kaip 40 % K2O – taikomas KN kodas 3104 20 10, |
| --- | --- | --- |

(8)

Potašas paprastai parduodamas standartinės/miltelių formos (standartinis potašas) arba kita forma, įskaitant ir granules (granuliuotas potašas). Pagal K2O kiekį produktas paprastai skirstomas į tris pagrindines kategorijas, t.y.

—

kategorija, kai kalio kiekis sudaro nedaugiau kaip 40 % K2O – taikomas KN kodas 3104 20 10,

| — | kategorija, kai kalio kiekis sudaro daugiau kaip 40 % K2O, bet yra mažesnis arba lygus 62 % K2O – taikomas KN kodas 3104 20 50, |
| --- | --- |

—

kategorija, kai kalio kiekis sudaro daugiau kaip 40 % K2O, bet yra mažesnis arba lygus 62 % K2O – taikomas KN kodas 3104 20 50,

| — | kategorija, kai kalio kiekis sudaro daugiau kaip 62 % K2O – taikomas KN kodas 3104 20 90. |
| --- | --- |

—

kategorija, kai kalio kiekis sudaro daugiau kaip 62 % K2O – taikomas KN kodas 3104 20 90.

| (9) | Galiojančios antidempingo priemonės nustato skirtingus standartinio potašo ir kitų potašo formų, įskaitant ir granuliuotą potašą, antidempingo muitų dydžius. Šiuo atžvilgiu reikėtų prisiminti, kad paskutiniame peržiūros tyrime 2000 m. buvo nustatyta, kad importuojami tam tikri specialūs mišiniai, kuriuose buvo neįprastai didelis potašo kiekis, kuriems netaikomi pirmiau nurodyti potašo KN kodai, taip pat turėtų būti laikomi aptariamu produktu. Tokios išvados buvo prieita, kadangi tokie mišiniai turi tas pačias pagrindines fizikines ir chemines savybes ir yra naudojami tiems patiems tikslams kaip ir pirmiau minėtos pagrindinės kategorijos. Kadangi šio tyrimo metu nebuvo atskleista jokių aplinkybių, kurios neleistų toliau laikytis ankstesnio požiūrio, ir atitinkamai užtikrinti nuoseklų antidempingo priemonių taikymą bei išvengti klaidingo klasifikavimo, buvo nuspręsta, kad šiame reglamente reikia patvirtinti ankstesnio peržiūros tyrimo išvadą, kad K2O kiekis tokiuose mišiniuose turi būti lygus arba sudaryti daugiau kaip 35 %, bet ne daugiau kaip 62 % sauso bevandenio produkto masės. |
| --- | --- |

(9)

Galiojančios antidempingo priemonės nustato skirtingus standartinio potašo ir kitų potašo formų, įskaitant ir granuliuotą potašą, antidempingo muitų dydžius. Šiuo atžvilgiu reikėtų prisiminti, kad paskutiniame peržiūros tyrime 2000 m. buvo nustatyta, kad importuojami tam tikri specialūs mišiniai, kuriuose buvo neįprastai didelis potašo kiekis, kuriems netaikomi pirmiau nurodyti potašo KN kodai, taip pat turėtų būti laikomi aptariamu produktu. Tokios išvados buvo prieita, kadangi tokie mišiniai turi tas pačias pagrindines fizikines ir chemines savybes ir yra naudojami tiems patiems tikslams kaip ir pirmiau minėtos pagrindinės kategorijos. Kadangi šio tyrimo metu nebuvo atskleista jokių aplinkybių, kurios neleistų toliau laikytis ankstesnio požiūrio, ir atitinkamai užtikrinti nuoseklų antidempingo priemonių taikymą bei išvengti klaidingo klasifikavimo, buvo nuspręsta, kad šiame reglamente reikia patvirtinti ankstesnio peržiūros tyrimo išvadą, kad K2O kiekis tokiuose mišiniuose turi būti lygus arba sudaryti daugiau kaip 35 %, bet ne daugiau kaip 62 % sauso bevandenio produkto masės.

C.   TYRIMO REZULTATAI

1.   Suinteresuotųjų šalių eksportuojančiose valstybėse pareiškimai

| (10) | Du Rusijos eksportuojantys gamintojai ir vienas Baltarusijos eksportuojantis gamintojas, vienas Rusijos eksportuotojas ir Rusijos valdžios institucijos tvirtino, kad dėl aukšto antidempingo muitų lygio ir dėl priemonių taikymo išplėtimo į ES 10, jų tradiciniai prekybos srautai į ES 10 būtų labai sutrikdyti. |
| --- | --- |

(10)

Du Rusijos eksportuojantys gamintojai ir vienas Baltarusijos eksportuojantis gamintojas, vienas Rusijos eksportuotojas ir Rusijos valdžios institucijos tvirtino, kad dėl aukšto antidempingo muitų lygio ir dėl priemonių taikymo išplėtimo į ES 10, jų tradiciniai prekybos srautai į ES 10 būtų labai sutrikdyti.

| (11) | Jie ypač pabrėžė, kad dėl staigaus ir didelio kainų šuolio, kurį sukeltų fiksuoti antidempingo muitai, ES 10 žemės ūkio, pramonės ir farmacijos pramonės galutiniams naudotojams produktas taptų neįperkamai brangus. |
| --- | --- |

(11)

Jie ypač pabrėžė, kad dėl staigaus ir didelio kainų šuolio, kurį sukeltų fiksuoti antidempingo muitai, ES 10 žemės ūkio, pramonės ir farmacijos pramonės galutiniams naudotojams produktas taptų neįperkamai brangus.

| (12) | Reikia pažymėti, kad nei eksportuojantis gamintojas/eksportuotojas iš Ukrainos, nei Ukrainos valdžios institucijos savo nuomonės nepareiškė. |
| --- | --- |

(12)

Reikia pažymėti, kad nei eksportuojantis gamintojas/eksportuotojas iš Ukrainos, nei Ukrainos valdžios institucijos savo nuomonės nepareiškė.

2.   Iš Bendrijos pramonės gautos pastabos

| (13) | Bendrijos pramonė pareiškė, kad nors vidutinės kainos ES 10 yra daugiau nei 30 % mažesnės nei prieš pat 2004 m. gegužės 1 d. buvusios sudėties Europos Sąjungoje (toliau – ES 15), ji neprieštarautų jokiems pasiūlymams dėl tarpinių priemonių, kurių būtų imamasi pereinamuoju laikotarpiu ir kurios neigiamai neveiktų dabartinio ES 15 prekybos modelio. |
| --- | --- |

(13)

Bendrijos pramonė pareiškė, kad nors vidutinės kainos ES 10 yra daugiau nei 30 % mažesnės nei prieš pat 2004 m. gegužės 1 d. buvusios sudėties Europos Sąjungoje (toliau – ES 15), ji neprieštarautų jokiems pasiūlymams dėl tarpinių priemonių, kurių būtų imamasi pereinamuoju laikotarpiu ir kurios neigiamai neveiktų dabartinio ES 15 prekybos modelio.

3.   Iš valstybių narių gautos pastabos

| (14) | Kai kurių ES 10 valstybių narių valdžios institucijų, įskaitant Čekiją, Vengriją, Lietuvą ir Slovakiją, nuomone, specialios pereinamojo laikotarpio priemonės po plėtros turėtų būti taikomos iš Baltarusijos ir Rusijos importuojamam produktui. |
| --- | --- |

(14)

Kai kurių ES 10 valstybių narių valdžios institucijų, įskaitant Čekiją, Vengriją, Lietuvą ir Slovakiją, nuomone, specialios pereinamojo laikotarpio priemonės po plėtros turėtų būti taikomos iš Baltarusijos ir Rusijos importuojamam produktui.

| (15) | Šiuo atžvilgiu buvo įrodinėjama, kad aptariamas produktas yra strateginės svarbos ES 10 pramonės ir žemės ūkio naudotojams, nes šiose šalyse jis nėra gaminamas ir negali būti lengvai pakeičiamas kitu produktu. Tai pat buvo pareikšta nuomonė, kad aptariamo produkto gamintojai ES 15 neturės pajėgumų patenkinti ES 10 naudotojų poreikių. |
| --- | --- |

(15)

Šiuo atžvilgiu buvo įrodinėjama, kad aptariamas produktas yra strateginės svarbos ES 10 pramonės ir žemės ūkio naudotojams, nes šiose šalyse jis nėra gaminamas ir negali būti lengvai pakeičiamas kitu produktu. Tai pat buvo pareikšta nuomonė, kad aptariamo produkto gamintojai ES 15 neturės pajėgumų patenkinti ES 10 naudotojų poreikių.

| (16) | Dar buvo manoma, kad turėtų būti išvengta didelio ir staigaus potašo trąšos kainų šuolio ES 10 ūkininkams, nes kitaip jie susidurtų su papildomais sunkumais prisitaikydami prie naujos konkurencijos su ES 15 žemės ūkio gamintojais. Šio klausimo svarba buvo toliau akcentuojama teigiant, kad eksporto iš Baltarusijos ir Rusijos į ES 10 vertė (apie 87 milijonai eurų per metus) yra didelė palyginus su eksportu iš šių šalių į ES 15 (apie 45 milijonai eurų per metus). |
| --- | --- |

(16)

Dar buvo manoma, kad turėtų būti išvengta didelio ir staigaus potašo trąšos kainų šuolio ES 10 ūkininkams, nes kitaip jie susidurtų su papildomais sunkumais prisitaikydami prie naujos konkurencijos su ES 15 žemės ūkio gamintojais. Šio klausimo svarba buvo toliau akcentuojama teigiant, kad eksporto iš Baltarusijos ir Rusijos į ES 10 vertė (apie 87 milijonai eurų per metus) yra didelė palyginus su eksportu iš šių šalių į ES 15 (apie 45 milijonai eurų per metus).

| (17) | Todėl buvo teigiama, kad aptariamo produkto tiekimas importuojant ją į ES 10 kainomis, kurios staiga ir labai nepakiltų, yra nepaprastai svarbus šiems ES 10 galutiniams naudotojams. |
| --- | --- |

(17)

Todėl buvo teigiama, kad aptariamo produkto tiekimas importuojant ją į ES 10 kainomis, kurios staiga ir labai nepakiltų, yra nepaprastai svarbus šiems ES 10 galutiniams naudotojams.

| (18) | Todėl šios valdžios institucijos laikėsi nuomonės, kad į ES 10 importuojamam aptariamam produktui, kurio kilmės šalys yra Baltarusija ir Rusija, turėtų būti taikomas specialus antidempingo priemonių režimas. |
| --- | --- |

(18)

Todėl šios valdžios institucijos laikėsi nuomonės, kad į ES 10 importuojamam aptariamam produktui, kurio kilmės šalys yra Baltarusija ir Rusija, turėtų būti taikomas specialus antidempingo priemonių režimas.

4.   Įvertinimas

| (19) | Turimų duomenų ir informacijos pagrindu atlikta analizė patvirtino, kad yra didelis, apie 32 %, skirtumas tarp vyraujančių tos pačios rūšies aptariamo produkto kainų ES 10 ir ES 15 (pvz., ES 10 2003 m. standartinės rūšies potašo kaina buvo apie 79 eurus už toną, o tos pačios rūšies potašo vidutinė kaina ES 15 2003 m. buvo apie 117 eurų už toną). |
| --- | --- |

(19)

Turimų duomenų ir informacijos pagrindu atlikta analizė patvirtino, kad yra didelis, apie 32 %, skirtumas tarp vyraujančių tos pačios rūšies aptariamo produkto kainų ES 10 ir ES 15 (pvz., ES 10 2003 m. standartinės rūšies potašo kaina buvo apie 79 eurus už toną, o tos pačios rūšies potašo vidutinė kaina ES 15 2003 m. buvo apie 117 eurų už toną).

| (20) | Analizė taip pat parodė, kad 2003 m. importo apimtys į ES 10 iš Baltarusijos ir Rusijos buvo didelės (apie 1,1 milijono tonų ir todėl apie 14 % apskaičiuoto bendro ES 10 ir ES 15 suvartojimo). |
| --- | --- |

(20)

Analizė taip pat parodė, kad 2003 m. importo apimtys į ES 10 iš Baltarusijos ir Rusijos buvo didelės (apie 1,1 milijono tonų ir todėl apie 14 % apskaičiuoto bendro ES 10 ir ES 15 suvartojimo).

| (21) | Taip pat buvo nustatyta, kad aptariamas produktas ES 10 negaminamas ir kad šiuo metu ES 15 gamintojai nėra pakankamai pajėgūs jį tiekti ES 10 vartotojams. Be to, manoma, kad dėl produkto pobūdžio ES 10 pirkėjams būtų sunku staiga pakeisti savo įprastinius tiekimo šaltinius. |
| --- | --- |

(21)

Taip pat buvo nustatyta, kad aptariamas produktas ES 10 negaminamas ir kad šiuo metu ES 15 gamintojai nėra pakankamai pajėgūs jį tiekti ES 10 vartotojams. Be to, manoma, kad dėl produkto pobūdžio ES 10 pirkėjams būtų sunku staiga pakeisti savo įprastinius tiekimo šaltinius.

5.   Išvada

| (22) | Buvo atsižvelgta į visus šiuos įvairius aspektus ir interesus ir apsvarstyta jų visuma. Iš to paaiškėjo, kad staiga pradėjus taikyti esamas priemones jų laikinai nesuderinus, tai labai neigiamai paveiktų ES 10 importuotojų ir naudotojų interesus. |
| --- | --- |

(22)

Buvo atsižvelgta į visus šiuos įvairius aspektus ir interesus ir apsvarstyta jų visuma. Iš to paaiškėjo, kad staiga pradėjus taikyti esamas priemones jų laikinai nesuderinus, tai labai neigiamai paveiktų ES 10 importuotojų ir naudotojų interesus.

| (23) | Tačiau, Bendrijos pramonė patvirtino, kad priešingai, jos interesams nebūtų daromas pernelyg didelis neigiamas poveikis, jei priemonės būtų laikinai suderintos, nes pagal dabartinius prekybos ES 15 modelius jos negali šiuo metu visiškai patenkinti ES 10 vartotojų poreikių. |
| --- | --- |

(23)

Tačiau, Bendrijos pramonė patvirtino, kad priešingai, jos interesams nebūtų daromas pernelyg didelis neigiamas poveikis, jei priemonės būtų laikinai suderintos, nes pagal dabartinius prekybos ES 15 modelius jos negali šiuo metu visiškai patenkinti ES 10 vartotojų poreikių.

| (24) | Tokiomis aplinkybėmis, atsižvelgiant į dėl plėtros susidariusią ypatingą padėtį, galima pagrįstai daryti išvadą, kad Bendrija nėra suinteresuota taikyti esamas priemones, jų laikinai nesuderinus. Tačiau aptariamo produkto importo į ES 10 atžvilgiu toks suderinimas neturėtų labai pakenkti siekiamam prekybos apsaugos lygiui. |
| --- | --- |

(24)

Tokiomis aplinkybėmis, atsižvelgiant į dėl plėtros susidariusią ypatingą padėtį, galima pagrįstai daryti išvadą, kad Bendrija nėra suinteresuota taikyti esamas priemones, jų laikinai nesuderinus. Tačiau aptariamo produkto importo į ES 10 atžvilgiu toks suderinimas neturėtų labai pakenkti siekiamam prekybos apsaugos lygiui.

| (25) | Šiuo tikslu buvo išnagrinėti skirtingi būdai, kaip geriausiai apsaugoti Bendrijos pramonę nuo dempingo keliamos žalos ir tuo pačiu atsižvelgti į Bendrijos intereso aspektą, sušvelninant ekonominį šoką, kurį įprastiniams pirkėjams naujose valstybėse narėse po plėtros būsiančiu ekonominio prisitaikymo laikotarpiu sukeltų antidempingo muitai. |
| --- | --- |

(25)

Šiuo tikslu buvo išnagrinėti skirtingi būdai, kaip geriausiai apsaugoti Bendrijos pramonę nuo dempingo keliamos žalos ir tuo pačiu atsižvelgti į Bendrijos intereso aspektą, sušvelninant ekonominį šoką, kurį įprastiniams pirkėjams naujose valstybėse narėse po plėtros būsiančiu ekonominio prisitaikymo laikotarpiu sukeltų antidempingo muitai.

| (26) | Nutarta, kad geriausiai tai būtų galima pasiekti pereinamuoju laikotarpiu leidžiant išlaikyti įprastinės apimties eksportą iš Baltarusijos ir Rusijos į ES 10 netaikant antidempingo muitų, jei vietoj apmokestinimo antidempingo muitais, panaudojant minimalias importo kainas („MIK“), eksporto kainos į šias valstybes nares būtų padidintos tiek, kad tai labai padėtų pašalinti žalą. Atsižvelgiant į tai, bet kokiam eksportui į ES 10, viršijančiam šias įprastines eksporto apimtis, būtų taikomi įprastiniai antidempingo muitai, kaip ir eksportui į ES 15. |
| --- | --- |

(26)

Nutarta, kad geriausiai tai būtų galima pasiekti pereinamuoju laikotarpiu leidžiant išlaikyti įprastinės apimties eksportą iš Baltarusijos ir Rusijos į ES 10 netaikant antidempingo muitų, jei vietoj apmokestinimo antidempingo muitais, panaudojant minimalias importo kainas („MIK“), eksporto kainos į šias valstybes nares būtų padidintos tiek, kad tai labai padėtų pašalinti žalą. Atsižvelgiant į tai, bet kokiam eksportui į ES 10, viršijančiam šias įprastines eksporto apimtis, būtų taikomi įprastiniai antidempingo muitai, kaip ir eksportui į ES 15.

6.   Įsipareigojimai

| (27) | Įvertinus įvairias galimybes, kaip sudaryti geriausias sąlygas, kad šie įprastiniai eksporto srautai į ES 10 nenutrūktų ir užtikrinti, kad tai labai padėtų pašalinti žalą, nutarta, kad pats tinkamiausias būdas būtų iš bendradarbiaujančių šalių priimti savanoriškus įsipareigojimus dėl minimalių importo kainų ir kiekybinių viršutinių ribų. Todėl, vadovaujantis pagrindinio reglamento 8 straipsnio 2 dalimi, suinteresuotiems eksportuojantiems gamintojams Komisija gali pasiūlyti prisiimti įsipareigojimus. |
| --- | --- |

(27)

Įvertinus įvairias galimybes, kaip sudaryti geriausias sąlygas, kad šie įprastiniai eksporto srautai į ES 10 nenutrūktų ir užtikrinti, kad tai labai padėtų pašalinti žalą, nutarta, kad pats tinkamiausias būdas būtų iš bendradarbiaujančių šalių priimti savanoriškus įsipareigojimus dėl minimalių importo kainų ir kiekybinių viršutinių ribų. Todėl, vadovaujantis pagrindinio reglamento 8 straipsnio 2 dalimi, suinteresuotiems eksportuojantiems gamintojams Komisija gali pasiūlyti prisiimti įsipareigojimus.

| (28) | Atsižvelgiant į tai, reikia pažymėti, kad pagal pagrindinio reglamento 22 straipsnio c punktą nustatant įsipareigojimų sąlygas, gali būti atsižvelgta į dėl plėtros atsirandančias ypatingas aplinkybes. Tai speciali priemonė, kuria numatomas laikinas būdas, kaip suderinti esamas priemones ES 25. |
| --- | --- |

(28)

Atsižvelgiant į tai, reikia pažymėti, kad pagal pagrindinio reglamento 22 straipsnio c punktą nustatant įsipareigojimų sąlygas, gali būti atsižvelgta į dėl plėtros atsirandančias ypatingas aplinkybes. Tai speciali priemonė, kuria numatomas laikinas būdas, kaip suderinti esamas priemones ES 25.

| (29) | Taip pat reikia pažymėti, kad įsipareigojimai nebus tiesiogiai lygiaverčiai antidempingo muitui, kadangi nustatytos minimalios importo kainos gali būti mažesnės nei būtų įprastai. Kaip pirmiau minėta, priešingu atveju šis produktas taptų neįperkamai brangus ES 10 galutiniams naudotojams ir todėl tai neatitiktų Bendrijos intereso. Nepaisant to, eksportuojantys gamintojai turėtų įsipareigoti kelti kainas iki tokio lygio, kad tai labai padėtų pašalinti žalą. |
| --- | --- |

(29)

Taip pat reikia pažymėti, kad įsipareigojimai nebus tiesiogiai lygiaverčiai antidempingo muitui, kadangi nustatytos minimalios importo kainos gali būti mažesnės nei būtų įprastai. Kaip pirmiau minėta, priešingu atveju šis produktas taptų neįperkamai brangus ES 10 galutiniams naudotojams ir todėl tai neatitiktų Bendrijos intereso. Nepaisant to, eksportuojantys gamintojai turėtų įsipareigoti kelti kainas iki tokio lygio, kad tai labai padėtų pašalinti žalą.

| (30) | Todėl eksportuojantiems gamintojams iš Baltarusijos ir Rusijos jų įprastinės 2001, 2002 ir 2003 metų eksporto į ES 10 apimties pagrindu turėtų būti nustatytos importo apimtys (toliau – viršutinės ribos). Tačiau taip pat reikia pažymėti, kad paskutiniais keliais 2003 m. ir pirmaisiais 2004 m. mėnesiais pastebėtos neįprastai padidėjusios eksporto į ES 10 apimtys turėtų būti atimtos iš įprastinių apimčių, naudotų nustatant viršutines ribas. |
| --- | --- |

(30)

Todėl eksportuojantiems gamintojams iš Baltarusijos ir Rusijos jų įprastinės 2001, 2002 ir 2003 metų eksporto į ES 10 apimties pagrindu turėtų būti nustatytos importo apimtys (toliau – viršutinės ribos). Tačiau taip pat reikia pažymėti, kad paskutiniais keliais 2003 m. ir pirmaisiais 2004 m. mėnesiais pastebėtos neįprastai padidėjusios eksporto į ES 10 apimtys turėtų būti atimtos iš įprastinių apimčių, naudotų nustatant viršutines ribas.

| (31) | Prekiaudami su ES 10 pagal savo įsipareigojimų sąlygas, atitinkami eksportuojantys gamintojai turėtų susitarti bendrai laikytis savo įprastinių pardavimo modelių, taikomų ES 10 atskiriems pirkėjams. Todėl eksportuojantys gamintojai turėtų žinoti, kad bet koks siūlomas įsipareigojimas gali būti laikomas realiai naudingu ir todėl priimtinu, jei prekyboje, laikantis įsipareigojimų, jie bendrai išlaikytų tokius įprastinius prekybos su savo ES 10 pirkėjais modelius. |
| --- | --- |

(31)

Prekiaudami su ES 10 pagal savo įsipareigojimų sąlygas, atitinkami eksportuojantys gamintojai turėtų susitarti bendrai laikytis savo įprastinių pardavimo modelių, taikomų ES 10 atskiriems pirkėjams. Todėl eksportuojantys gamintojai turėtų žinoti, kad bet koks siūlomas įsipareigojimas gali būti laikomas realiai naudingu ir todėl priimtinu, jei prekyboje, laikantis įsipareigojimų, jie bendrai išlaikytų tokius įprastinius prekybos su savo ES 10 pirkėjais modelius.

| (32) | Eksportuojantys gamintojai taip pat turėtų žinoti, kad, pagal įsipareigojimų sąlygas pastebėjus, kad labai keičiasi šie pardavimo modeliai, ar įsipareigojimų vykdymą tampa sunku ar neįmanoma stebėti, Komisija turi teisę atsisakyti priimti bendrovės įsipareigojimą ir vietoj jo nustatyti galutinius antidempingo muitus, kurie būtų tokio lygio, koks nurodytas Reglamente (EB) Nr. 3068/92, arba ji gali pakoreguoti viršutinę ribą, arba imtis kitų veiksmų padėčiai ištaisyti. |
| --- | --- |

(32)

Eksportuojantys gamintojai taip pat turėtų žinoti, kad, pagal įsipareigojimų sąlygas pastebėjus, kad labai keičiasi šie pardavimo modeliai, ar įsipareigojimų vykdymą tampa sunku ar neįmanoma stebėti, Komisija turi teisę atsisakyti priimti bendrovės įsipareigojimą ir vietoj jo nustatyti galutinius antidempingo muitus, kurie būtų tokio lygio, koks nurodytas Reglamente (EB) Nr. 3068/92, arba ji gali pakoreguoti viršutinę ribą, arba imtis kitų veiksmų padėčiai ištaisyti.

| (33) | Todėl Komisijos reglamentu Komisija gali priimti bet kokius pirmiau minėtas sąlygas tenkinančius siūlomus įsipareigojimus. |
| --- | --- |

(33)

Todėl Komisijos reglamentu Komisija gali priimti bet kokius pirmiau minėtas sąlygas tenkinančius siūlomus įsipareigojimus.

D.   REGLAMENTO (EB) NR. 3068/92 PAKEITIMAS

| (34) | Atsižvelgiant į tai, kas buvo minėta pirmiau, jei vėlesniu reglamentu Komisija priima įsipareigojimus, reikia numatyti galimybę pagal tokių įsipareigojimų sąlygas į Bendriją importuojamiems produktams netaikyti Reglamentu (EEB) Nr. 3068/92 įvesto antidempingo muito, šį reglamentą iš dalies pakeičiant. |
| --- | --- |

(34)

Atsižvelgiant į tai, kas buvo minėta pirmiau, jei vėlesniu reglamentu Komisija priima įsipareigojimus, reikia numatyti galimybę pagal tokių įsipareigojimų sąlygas į Bendriją importuojamiems produktams netaikyti Reglamentu (EEB) Nr. 3068/92 įvesto antidempingo muito, šį reglamentą iš dalies pakeičiant.

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamente (EEB) Nr. 3068/92 įterpiamas šis straipsnis:

„1a straipsnis

1.   Importuojamiems produktams, kurie deklaruojami pateikimui į laisvą apyvartą, netaikomi 1 straipsnyje nustatyti antidempingo muitai, jei šiuos produktus pagamino bendrovės, kurių įsipareigojimus yra priėmusi Komisija ir kurių pavadinimai yra atitinkamo kartkartėmis iš dalies keičiamo Komisijos reglamento sąraše, ir jei šie produktai yra importuojami vadovaujantis to paties Komisijos reglamento nuostatomis.

2.   Šio straipsnio 1 dalyje minėtiems importuojamiems produktams yra netaikomas antidempingo muitas su sąlyga, kad:

| a) | deklaruotos ir pristatytos muitinei prekės tiksliai atitinka 1 straipsnyje aprašytą produktą, |
| --- | --- |

a)

deklaruotos ir pristatytos muitinei prekės tiksliai atitinka 1 straipsnyje aprašytą produktą,

| b) | prekybinė sąskaita, kurioje yra bent priede išvardyti rekvizitai, yra pateikiama valstybių narių muitinėms kartu su deklaracija dėl šių produktų išleidimo į laisvą apyvartą; ir |
| --- | --- |

b)

prekybinė sąskaita, kurioje yra bent priede išvardyti rekvizitai, yra pateikiama valstybių narių muitinėms kartu su deklaracija dėl šių produktų išleidimo į laisvą apyvartą; ir

| c) | deklaruotos ir muitinei pristatytos prekės tiksliai atitinka prekybinėje sąskaitoje pateikiamą aprašymą.“; |
| --- | --- |

c)

deklaruotos ir muitinei pristatytos prekės tiksliai atitinka prekybinėje sąskaitoje pateikiamą aprašymą.“;

2 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 3068/92 papildomas šio reglamento priede pateiktu tekstu.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2004 m. gegužės 17 d.

Tarybos vardu

B. COWEN

Pirmininkas

---

(1)  OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais padarytais Reglamentu (EB) Nr. 461/2004 (OL L 77, 2004 3 13, p. 12.)

1

(2)  OL L 112, 2000 5 11, p. 4.

2

(3)  OL L 308, 1992 10 24, p. 41. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu Nr. 969/2000

3

(4)  OL C 70, 2004 3 20, p. 15.

4

---

PRIEDAS

PRIEDAS

Šie rekvizitai turi būti nurodomi prekybinėje sąskaitoje pridedamoje bendrovei pagal įsipareigojimą Bendrijai parduodant kalio chloridą:

| 1. | Antraštė „PREKYBINĖ SĄSKAITA, PRIDEDAMA PRIE PREKIŲ, KURIOMS YRA TAIKOMAS ĮSIPAREIGOJIMAS“. |
| --- | --- |

1.

Antraštė „PREKYBINĖ SĄSKAITA, PRIDEDAMA PRIE PREKIŲ, KURIOMS YRA TAIKOMAS ĮSIPAREIGOJIMAS“.

| 2. | Komisijos reglamento [ĮRAŠYTI NUMERĮ] 1 straipsnyje minimos, prekybinę sąskaitą išduodančios bendrovės pavadinimas. |
| --- | --- |

2.

Komisijos reglamento [ĮRAŠYTI NUMERĮ] 1 straipsnyje minimos, prekybinę sąskaitą išduodančios bendrovės pavadinimas.

| 3. | Prekybinės sąskaitos numeris. |
| --- | --- |

3.

Prekybinės sąskaitos numeris.

| 4. | Prekybinės sąskaitos išdavimo data. |
| --- | --- |

4.

Prekybinės sąskaitos išdavimo data.

| 5. | Papildomas TARIC kodas, pagal kurį sąskaitoje įrašytos prekės turi būti išmuitintos Bendrijos pasienyje. |
| --- | --- |

5.

Papildomas TARIC kodas, pagal kurį sąskaitoje įrašytos prekės turi būti išmuitintos Bendrijos pasienyje.

| 6. | Tikslus prekių aprašymas, įskaitant:






  — | produkto kodo numerį (PCN), naudojamą tyrimui ir įsipareigojimui (pvz., PCN 1, PCN 2 ir t. t.), |
| --- | --- | --- |

6.

Tikslus prekių aprašymas, įskaitant:

—

produkto kodo numerį (PCN), naudojamą tyrimui ir įsipareigojimui (pvz., PCN 1, PCN 2 ir t. t.),

| — | suprantamą prekių aprašymą, atitinkantį reikiamą PCN, |
| --- | --- |

—

suprantamą prekių aprašymą, atitinkantį reikiamą PCN,

| — | bendrovės produkto kodo numerį (CPC) (jei tinka), |
| --- | --- |

—

bendrovės produkto kodo numerį (CPC) (jei tinka),

| — | KN kodą, |
| --- | --- |

—

KN kodą,

| — | kiekį (tonomis). |
| --- | --- |

—

kiekį (tonomis).

| 7. | Pardavimo sąlygų aprašymas, įskaitant:






  — | kainą už toną, |
| --- | --- | --- |

7.

Pardavimo sąlygų aprašymas, įskaitant:

—

kainą už toną,

| — | taikomas atsiskaitymo sąlygas, |
| --- | --- |

—

taikomas atsiskaitymo sąlygas,

| — | taikomas pristatymo sąlygas, |
| --- | --- |

—

taikomas pristatymo sąlygas,

| — | bendrą nuolaidų ir lengvatų sumą. |
| --- | --- |

—

bendrą nuolaidų ir lengvatų sumą.

| 8. | Bendrovės, vykdančios importuotojo į Bendriją funkciją, kuriai yra tiesiogiai išduodama prekybinė sąskaita, pridedama prie prekių, kurioms yra taikomas įsipareigojimas, pavadinimas. |
| --- | --- |

8.

Bendrovės, vykdančios importuotojo į Bendriją funkciją, kuriai yra tiesiogiai išduodama prekybinė sąskaita, pridedama prie prekių, kurioms yra taikomas įsipareigojimas, pavadinimas.

| 9. | Sąskaitą ir toliau pateiktą pasirašytą deklaraciją išdavusios bendrovės darbuotojo vardas ir pavardė:
  „Aš, toliau pasirašęs, patvirtinu, kad į šią sąskaitą įtrauktų tiesiogiai į Europos bendriją eksportuojamų prekių pardavimas yra vykdomas tokios apimties ir pagal tokias sąlygas, kaip nurodyta [bendrovės] pasiūlytame ir Reglamentu [ĮRAŠYTI NUMERĮ] Europos Komisijos priimtame įsipareigojime. Pavirtinu, kad šioje sąskaitoje pateikta informacija yra išsami ir teisinga“. |
| --- | --- |

9.

Sąskaitą ir toliau pateiktą pasirašytą deklaraciją išdavusios bendrovės darbuotojo vardas ir pavardė:

„Aš, toliau pasirašęs, patvirtinu, kad į šią sąskaitą įtrauktų tiesiogiai į Europos bendriją eksportuojamų prekių pardavimas yra vykdomas tokios apimties ir pagal tokias sąlygas, kaip nurodyta [bendrovės] pasiūlytame ir Reglamentu [ĮRAŠYTI NUMERĮ] Europos Komisijos priimtame įsipareigojime. Pavirtinu, kad šioje sąskaitoje pateikta informacija yra išsami ir teisinga“.

---

| 19.5.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 182/28 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 182/28

---

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 993/2004

2004 m. gegužės 17 d.

iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 658/2002 dėl importuojamo amonio nitrato, kurio kilmės šalis yra Rusija, apmokestinimo galutiniu antidempingo muitu ir Reglamentą (EB) Nr. 132/2001 dėl importuojamo amonio nitrato, kurio kilmės šalys yra Lenkija ir Ukraina, apmokestinimo galutiniu antidempingo muitu ir laikino muito galutinio surinkimo, bei Lietuvos kilmės importui taikomos antidempingo procedūros nutraukimo

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ir ypač į jo 8 straipsnį, 11 straipsnio 3 dalį, 21 straipsnį ir 22 straipsnio c punktą,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą po konsultacijų su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

A.   PROCEDŪRA

1.   Galiojančios priemonės

| (1) | Pasibaigus peržiūrai dėl priemonės pratęsimo ir tarpinei peržiūrai, Reglamentu (EB) Nr. 658/2002 (2) Taryba galutiniu antidempingo muitu apmokestino importuojamą amonio nitratą (toliau - aptariamas produktas), kurio kilmės šalis yra Rusijos Federacija (Rusija). Reglamentu (EB) Nr. 132/2001 (3) Taryba galutiniu antidempingo muitu apmokestino importuojamą amonio nitratą, kurio kilmės šalis yra Ukraina. |
| --- | --- |

(1)

Pasibaigus peržiūrai dėl priemonės pratęsimo ir tarpinei peržiūrai, Reglamentu (EB) Nr. 658/2002 (2) Taryba galutiniu antidempingo muitu apmokestino importuojamą amonio nitratą (toliau - aptariamas produktas), kurio kilmės šalis yra Rusijos Federacija (Rusija). Reglamentu (EB) Nr. 132/2001 (3) Taryba galutiniu antidempingo muitu apmokestino importuojamą amonio nitratą, kurio kilmės šalis yra Ukraina.

| (2) | Šias priemones sudaro konkretus 47,07 eurų už toną muitas Rusijos atveju ir 33,25 eurų už toną muitas Ukrainos atveju. |
| --- | --- |

(2)

Šias priemones sudaro konkretus 47,07 eurų už toną muitas Rusijos atveju ir 33,25 eurų už toną muitas Ukrainos atveju.

2.   Tyrimas

| (3) | 2004 m. kovo 20 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (4) paskelbdama pranešimą Komisija pareiškė inicijuojanti dalinę tarpinę galiojančių priemonių (toliau -priemonės) peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį ir 22 straipsnio c punktą. |
| --- | --- |

(3)

2004 m. kovo 20 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (4) paskelbdama pranešimą Komisija pareiškė inicijuojanti dalinę tarpinę galiojančių priemonių (toliau -priemonės) peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį ir 22 straipsnio c punktą.

| (4) | Peržiūra buvo pradėta Komisijos iniciatyva, siekiant išnagrinėti, ar dėl 2004 m. gegužės 1 d. Europos Sąjungos plėtros (toliau -plėtra) ir atsižvelgiant į Bendrijos interesą, tas priemones reikėtų patikslinti, kad būtų išvengta staigaus ir pernelyg didelio neigiamo poveikio visoms suinteresuotosioms šalims, įskaitant naudotojus, platintojus ir vartotojus. |
| --- | --- |

(4)

Peržiūra buvo pradėta Komisijos iniciatyva, siekiant išnagrinėti, ar dėl 2004 m. gegužės 1 d. Europos Sąjungos plėtros (toliau -plėtra) ir atsižvelgiant į Bendrijos interesą, tas priemones reikėtų patikslinti, kad būtų išvengta staigaus ir pernelyg didelio neigiamo poveikio visoms suinteresuotosioms šalims, įskaitant naudotojus, platintojus ir vartotojus.

3.   Suinteresuotosios tyrimo šalys

| (5) | Visoms Komisijai žinomoms suinteresuotosioms šalims, įskaitant Bendrijos pramonę, Bendrijos gamintojų ar naudotojų asociacijas, eksportuojančius gamintojus atitinkamose valstybėse, atitinkamų valstybių importuotojus ir jų asociacijas bei atitinkamas valdžios institucijas, taip pat suinteresuotosioms šalims dešimtyje naujų valstybių narių, kurios įstojo į Europos Sąjungą 2004 m. gegužės 1d. (toliau - ES 10), buvo pranešta apie tyrimo inicijavimą ir suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę, pateikti informaciją ir patvirtinamuosius įrodymus, laikantis inicijavimo pranešime nurodyto termino. Visos suinteresuotosios šalys, kurios prašė išklausyti jų nuomonę ir nurodė priežastis, kodėl tai turėtų būti padaryta, buvo išklausytos. |
| --- | --- |

(5)

Visoms Komisijai žinomoms suinteresuotosioms šalims, įskaitant Bendrijos pramonę, Bendrijos gamintojų ar naudotojų asociacijas, eksportuojančius gamintojus atitinkamose valstybėse, atitinkamų valstybių importuotojus ir jų asociacijas bei atitinkamas valdžios institucijas, taip pat suinteresuotosioms šalims dešimtyje naujų valstybių narių, kurios įstojo į Europos Sąjungą 2004 m. gegužės 1d. (toliau - ES 10), buvo pranešta apie tyrimo inicijavimą ir suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę, pateikti informaciją ir patvirtinamuosius įrodymus, laikantis inicijavimo pranešime nurodyto termino. Visos suinteresuotosios šalys, kurios prašė išklausyti jų nuomonę ir nurodė priežastis, kodėl tai turėtų būti padaryta, buvo išklausytos.

| (6) | Šiuo atžvilgiu savo nuomonę pareiškė šios suinteresuotosios šalys:






  a) | Bendrijos gamintojų asociacija: | Europos trąšų gamintojų asociacija (EFMA) |
| --- | --- | --- | --- |

(6)

Šiuo atžvilgiu savo nuomonę pareiškė šios suinteresuotosios šalys:

a)

Bendrijos gamintojų asociacija:

Europos trąšų gamintojų asociacija (EFMA)

| b) | Eksportuojantys gamintojai: | „Nak Azot“, Maskva, Rusija |
| --- | --- | --- |

b)

Eksportuojantys gamintojai:

„Nak Azot“, Maskva, Rusija

| | OAO „Kirovo – Chepetsky Chimkombinat“, Kirovo – Chepetsk, Rusija |
| --- | --- |

OAO „Kirovo – Chepetsky Chimkombinat“, Kirovo – Chepetsk, Rusija

| | „Cherkasy Azot“, Cherkasy, Ukraina |
| --- | --- |

„Cherkasy Azot“, Cherkasy, Ukraina

| | JSC „Acron“, Vellky Novgorod, Rusija |
| --- | --- |

JSC „Acron“, Vellky Novgorod, Rusija

B.   APTARIAMAS PRODUKTAS

| (7) | Aptariamas produktas yra tas pats kaip ir pirminiame tyrime, t. y. amonio nitratas, kieta azoto trąša, paprastai naudojama žemės ūkyje. Ji gaminama iš amoniako ir azoto rūgšties, o azoto kiekis trąšoje žirnelių ar granulių forma viršija 28 % masės. |
| --- | --- |

(7)

Aptariamas produktas yra tas pats kaip ir pirminiame tyrime, t. y. amonio nitratas, kieta azoto trąša, paprastai naudojama žemės ūkyje. Ji gaminama iš amoniako ir azoto rūgšties, o azoto kiekis trąšoje žirnelių ar granulių forma viršija 28 % masės.

| (8) | Aptariamo produkto KN kodas šiuo metu yra 3102 30 90 (kai amonio nitratas ne vandens tirpale) ir 3102 40 90 (amonio nitrato mišiniai su kalcio karbonatu ar kitomis neorganinėmis ne trąšoms skirtomis medžiagomis, kuriuose azoto kiekis viršija 28 % masės). |
| --- | --- |

(8)

Aptariamo produkto KN kodas šiuo metu yra 3102 30 90 (kai amonio nitratas ne vandens tirpale) ir 3102 40 90 (amonio nitrato mišiniai su kalcio karbonatu ar kitomis neorganinėmis ne trąšoms skirtomis medžiagomis, kuriuose azoto kiekis viršija 28 % masės).

C.   TYRIMO REZULTATAI

1.   Suinteresuotųjų šalių eksportuojančiose valstybėse nuomonė

| (9) | Trys eksportuojantys gamintojai iš Rusijos ir vienas iš Ukrainos bei Rusijos ir Ukrainos valdžios institucijos tvirtino, kad dėl aukšto antidempingo muitų lygio ir dėl priemonių taikymo išplėtimo į ES 10, jų įprastiniai prekybos srautai į ES 10 būtų labai sutrikdyti. |
| --- | --- |

(9)

Trys eksportuojantys gamintojai iš Rusijos ir vienas iš Ukrainos bei Rusijos ir Ukrainos valdžios institucijos tvirtino, kad dėl aukšto antidempingo muitų lygio ir dėl priemonių taikymo išplėtimo į ES 10, jų įprastiniai prekybos srautai į ES 10 būtų labai sutrikdyti.

| (10) | Jie ypač pabrėžė, kad dėl staigaus ir didelio kainų šuolio, kurį sukeltų konkretūs antidempingo muitai, ES 10 galutiniams vartotojams produktas taptų neįperkamai brangus. |
| --- | --- |

(10)

Jie ypač pabrėžė, kad dėl staigaus ir didelio kainų šuolio, kurį sukeltų konkretūs antidempingo muitai, ES 10 galutiniams vartotojams produktas taptų neįperkamai brangus.

2.   Iš Bendrijos pramonės gautos pastabos

| (11) | Bendrijos pramonė pareiškė, kad nors vidutinės kainos ES 10 yra daug mažesnės nei prieš 2004 m. gegužės 1 d. buvusios sudėties Europos Sąjungoje (toliau -ES 15), ji neprieštarautų jokiems pasiūlymams dėl tarpinių priemonių, kurių būtų imamasi pereinamuoju laikotarpiu ir kurios neigiamai neveiktų Bendrijos pramonės padėties. |
| --- | --- |

(11)

Bendrijos pramonė pareiškė, kad nors vidutinės kainos ES 10 yra daug mažesnės nei prieš 2004 m. gegužės 1 d. buvusios sudėties Europos Sąjungoje (toliau -ES 15), ji neprieštarautų jokiems pasiūlymams dėl tarpinių priemonių, kurių būtų imamasi pereinamuoju laikotarpiu ir kurios neigiamai neveiktų Bendrijos pramonės padėties.

3.   Iš valstybių narių gautos pastabos

| (12) | Ispanijos valdžios institucijos išreiškė susirūpinimą, tačiau, kaip ir kitos valstybės narės, neprieštaravo Komisijos siūlomoms pereinamojo laikotarpio priemonėms. |
| --- | --- |

(12)

Ispanijos valdžios institucijos išreiškė susirūpinimą, tačiau, kaip ir kitos valstybės narės, neprieštaravo Komisijos siūlomoms pereinamojo laikotarpio priemonėms.

| (13) | Buvo tvirtinama, kad kelios ES 10 valstybės narės aptariamam produktui taikė priemones ir kad šios priemonės užtikrino tam tikrą apsaugos lygį ES 10, kurio dėl plėtros nebeliks. Buvo taikomos šios priemonės:






  a) | 2002 m. birželio mėn. Lenkijoje įvestos apsaugos kvotos importuojamam amonio nitratui, kurio kilmės šalis yra Rusija, ir 2002 m. gruodžio mėn. – apsaugos priemonės importuojamam amonio nitratui, kurio kilmės šalis yra Ukraina; |
| --- | --- | --- |

(13)

Buvo tvirtinama, kad kelios ES 10 valstybės narės aptariamam produktui taikė priemones ir kad šios priemonės užtikrino tam tikrą apsaugos lygį ES 10, kurio dėl plėtros nebeliks. Buvo taikomos šios priemonės:

a)

2002 m. birželio mėn. Lenkijoje įvestos apsaugos kvotos importuojamam amonio nitratui, kurio kilmės šalis yra Rusija, ir 2002 m. gruodžio mėn. – apsaugos priemonės importuojamam amonio nitratui, kurio kilmės šalis yra Ukraina;

| b) | 2003 m. liepos mėn. Vengrijoje įvestos apsaugos priemonės, nustatant papildomą 11 600 Vengrijos forintų už toną muitą importuojamam amonio nitratui, kurio kilmės šalys yra Rusija ir Ukraina; |
| --- | --- |

b)

2003 m. liepos mėn. Vengrijoje įvestos apsaugos priemonės, nustatant papildomą 11 600 Vengrijos forintų už toną muitą importuojamam amonio nitratui, kurio kilmės šalys yra Rusija ir Ukraina;

| c) | 2003 m. vasario mėn. Čekijos Respublikoje įvestos apsaugos priemonės, nustatant papildomą 16 % muitą importuojamam amonio nitratui, kurio kilmės šalis yra Ukraina, bei apsaugos priemonės, nustatant papildomą 35 % muitą aptariamam produktui, kurio kilmės šalis yra Rusija. |
| --- | --- |

c)

2003 m. vasario mėn. Čekijos Respublikoje įvestos apsaugos priemonės, nustatant papildomą 16 % muitą importuojamam amonio nitratui, kurio kilmės šalis yra Ukraina, bei apsaugos priemonės, nustatant papildomą 35 % muitą aptariamam produktui, kurio kilmės šalis yra Rusija.

| (14) | Nepaisant to, ES 10 valdžios institucijų nuomone, specialios pereinamojo laikotarpio priemonės po plėtros turėtų būti taikomos aptariamo produkto importui iš Ukrainos ir Rusijos. Šiuo atžvilgiu, buvo teigiama, kad aptariamas produktas yra labai svarbus ES 10 naudotojams žemės ūkyje, nes negali būti lengvai pakeičiamas kitu produktu. |
| --- | --- |

(14)

Nepaisant to, ES 10 valdžios institucijų nuomone, specialios pereinamojo laikotarpio priemonės po plėtros turėtų būti taikomos aptariamo produkto importui iš Ukrainos ir Rusijos. Šiuo atžvilgiu, buvo teigiama, kad aptariamas produktas yra labai svarbus ES 10 naudotojams žemės ūkyje, nes negali būti lengvai pakeičiamas kitu produktu.

| (15) | Dar buvo manoma, kad turėtų būti išvengta didelio ir staigaus amonio nitrato kainų šuolio ES 10 ūkininkams, nes kitaip jie susidurtų su papildomais sunkumais prisitaikydami prie naujos ES 15 žemės ūkio gamintojų sudarytos konkurencijos. Šio klausimo svarba buvo toliau akcentuojama teigiant, kad eksporto iš Ukrainos ir Rusijos į ES 10 vertė (apie 59 milijonai eurų per metus) yra didelė palyginus su eksportu iš šių šalių į ES 15 (apie 39 milijonai eurų per metus). |
| --- | --- |

(15)

Dar buvo manoma, kad turėtų būti išvengta didelio ir staigaus amonio nitrato kainų šuolio ES 10 ūkininkams, nes kitaip jie susidurtų su papildomais sunkumais prisitaikydami prie naujos ES 15 žemės ūkio gamintojų sudarytos konkurencijos. Šio klausimo svarba buvo toliau akcentuojama teigiant, kad eksporto iš Ukrainos ir Rusijos į ES 10 vertė (apie 59 milijonai eurų per metus) yra didelė palyginus su eksportu iš šių šalių į ES 15 (apie 39 milijonai eurų per metus).

| (16) | Todėl buvo teigiama, kad aptariamo produkto tiekimas importuojant jį į ES 10 kainomis, kurios staiga ir labai nepakiltų, yra labai svarbus tiems ES 10 galutiniams vartotojams. |
| --- | --- |

(16)

Todėl buvo teigiama, kad aptariamo produkto tiekimas importuojant jį į ES 10 kainomis, kurios staiga ir labai nepakiltų, yra labai svarbus tiems ES 10 galutiniams vartotojams.

| (17) | Todėl šios valdžios institucijos laikėsi nuomonės, kad į ES 10 importuojamam aptariamam produktui, kurio kilmės šalys yra Ukraina ir Rusija, turėtų būti taikomas specialus antidempingo priemonių režimas. |
| --- | --- |

(17)

Todėl šios valdžios institucijos laikėsi nuomonės, kad į ES 10 importuojamam aptariamam produktui, kurio kilmės šalys yra Ukraina ir Rusija, turėtų būti taikomas specialus antidempingo priemonių režimas.

4.   Įvertinimas

| (18) | Turimų duomenų ir informacijos pagrindu atlikta analizė patvirtino, kad tarp vyraujančių aptariamo produkto kainų ES 10 ir ES 15 egzistuoja didelis skirtumas (pvz., ES 10 2000 – 2003 m. vidutinė kaina buvo 70 eurų už toną iš Rusijos ir 84 eurai už toną iš Ukrainos, o ES 15 2000 – 2003 m. vidutinė kaina buvo 100 eurų už toną iš Rusijos ir 108 eurai už toną iš Ukrainos). |
| --- | --- |

(18)

Turimų duomenų ir informacijos pagrindu atlikta analizė patvirtino, kad tarp vyraujančių aptariamo produkto kainų ES 10 ir ES 15 egzistuoja didelis skirtumas (pvz., ES 10 2000 – 2003 m. vidutinė kaina buvo 70 eurų už toną iš Rusijos ir 84 eurai už toną iš Ukrainos, o ES 15 2000 – 2003 m. vidutinė kaina buvo 100 eurų už toną iš Rusijos ir 108 eurai už toną iš Ukrainos).

| (19) | Analizė taip pat parodė, kad importo iš Ukrainos ir Rusijos į ES 10 apimtys yra didelės (vidutiniškai apie 817 tūkstančių tonų 2000 – 2003 m.). |
| --- | --- |

(19)

Analizė taip pat parodė, kad importo iš Ukrainos ir Rusijos į ES 10 apimtys yra didelės (vidutiniškai apie 817 tūkstančių tonų 2000 – 2003 m.).

5.   Išvada

| (20) | Buvo atsižvelgta į visus šiuos įvairius aspektus ir interesus, ir apsvarstyta jų visuma. Iš to paaiškėjo, kad staiga pradėjus taikyti esamas priemones jų laikinai nepatikslinus, būtų labai neigiamai paveikti ES 10 importuotojų ir vartotojų interesai. |
| --- | --- |

(20)

Buvo atsižvelgta į visus šiuos įvairius aspektus ir interesus, ir apsvarstyta jų visuma. Iš to paaiškėjo, kad staiga pradėjus taikyti esamas priemones jų laikinai nepatikslinus, būtų labai neigiamai paveikti ES 10 importuotojų ir vartotojų interesai.

| (21) | Kita vertus, palyginimui, atsižvelgiant į Bendrijos pramonės interesą pasitvirtino, kad jos interesams nebūtų daromas pernelyg didelis neigiamas poveikis, jei priemonės būtų laikinai patikslintos, nes šiuo metu jos negali visiškai patenkinti ES 10 vartotojų poreikių. |
| --- | --- |

(21)

Kita vertus, palyginimui, atsižvelgiant į Bendrijos pramonės interesą pasitvirtino, kad jos interesams nebūtų daromas pernelyg didelis neigiamas poveikis, jei priemonės būtų laikinai patikslintos, nes šiuo metu jos negali visiškai patenkinti ES 10 vartotojų poreikių.

| (22) | Tokiomis aplinkybėmis, atsižvelgiant į dėl plėtros susidariusią specifinę padėtį, galima pagrįstai daryti išvadą, kad Bendrija nėra suinteresuota taikyti esamas priemones jų laikinai nepatikslinus. Tačiau aptariamo produkto importo į ES 10 atžvilgiu toks patikslinimas neturėtų labai pakenkti siekiamam prekybos apsaugos lygiui. |
| --- | --- |

(22)

Tokiomis aplinkybėmis, atsižvelgiant į dėl plėtros susidariusią specifinę padėtį, galima pagrįstai daryti išvadą, kad Bendrija nėra suinteresuota taikyti esamas priemones jų laikinai nepatikslinus. Tačiau aptariamo produkto importo į ES 10 atžvilgiu toks patikslinimas neturėtų labai pakenkti siekiamam prekybos apsaugos lygiui.

| (23) | Šiuo tikslu buvo išnagrinėti skirtingi būdai, kaip geriausiai apsaugoti Bendrijos pramonę nuo dempingo keliamos žalos ir tuo pačiu atsižvelgti į Bendrijos interesą, sušvelninant ekonominį šoką, kurį ES 10 įprastiniams pirkėjams po plėtros būsiančiu ekonominio prisitaikymo laikotarpiu sukeltų antidempingo muitai. |
| --- | --- |

(23)

Šiuo tikslu buvo išnagrinėti skirtingi būdai, kaip geriausiai apsaugoti Bendrijos pramonę nuo dempingo keliamos žalos ir tuo pačiu atsižvelgti į Bendrijos interesą, sušvelninant ekonominį šoką, kurį ES 10 įprastiniams pirkėjams po plėtros būsiančiu ekonominio prisitaikymo laikotarpiu sukeltų antidempingo muitai.

| (24) | Atsižvelgiant į tai, kad kai kuriose ES 10 valstybėse narėse iki plėtros buvo taikomos apsaugos priemonės, buvo manoma, kad geriausiai tai pasiekti būtų galima leidžiant 50 % įprastinės eksporto apimties, t.y. eksporto iš Ukrainos ir Rusijos į ES 10 apimties, kuriai iki plėtros nebuvo taikomos apsaugos priemonės, pereinamuoju laikotarpiu importuoti be antidempingo muitų, jei, vietoj antidempingo muitų rinkimo, eksporto į šias valstybes nares kainos būtų padidintos tiek, kad labai prisidėtų prie žalos pašalinimo. Atsižvelgiant į tai, bet kokiam eksportui į ES 10, viršijančiam šias įprastines eksporto apimtis, būtų taikomi antidempingo muitai, kaip ir eksportui į ES 15. |
| --- | --- |

(24)

Atsižvelgiant į tai, kad kai kuriose ES 10 valstybėse narėse iki plėtros buvo taikomos apsaugos priemonės, buvo manoma, kad geriausiai tai pasiekti būtų galima leidžiant 50 % įprastinės eksporto apimties, t.y. eksporto iš Ukrainos ir Rusijos į ES 10 apimties, kuriai iki plėtros nebuvo taikomos apsaugos priemonės, pereinamuoju laikotarpiu importuoti be antidempingo muitų, jei, vietoj antidempingo muitų rinkimo, eksporto į šias valstybes nares kainos būtų padidintos tiek, kad labai prisidėtų prie žalos pašalinimo. Atsižvelgiant į tai, bet kokiam eksportui į ES 10, viršijančiam šias įprastines eksporto apimtis, būtų taikomi antidempingo muitai, kaip ir eksportui į ES 15.

6.   Įsipareigojimai

| (25) | Įvertinus įvairias galimybes, kaip geriausiai leisti išlaikyti minėtus įprastinius eksporto srautus į ES 10 ir užtikrinti, kad būtų svariai prisidėta prie žalos pašalinimo, buvo padaryta išvada, kad pats tinkamiausias būdas būtų iš bendradarbiaujančių šalių priimti savanoriškus įsipareigojimus dėl minimalių importo kainų ir kiekybinių viršutinių ribų. Todėl, vadovaujantis pagrindinio reglamento 8 straipsnio 2 dalimi, atitinkamiems eksportuojantiems gamintojams Komisija pasiūlė prisiimti įsipareigojimus. |
| --- | --- |

(25)

Įvertinus įvairias galimybes, kaip geriausiai leisti išlaikyti minėtus įprastinius eksporto srautus į ES 10 ir užtikrinti, kad būtų svariai prisidėta prie žalos pašalinimo, buvo padaryta išvada, kad pats tinkamiausias būdas būtų iš bendradarbiaujančių šalių priimti savanoriškus įsipareigojimus dėl minimalių importo kainų ir kiekybinių viršutinių ribų. Todėl, vadovaujantis pagrindinio reglamento 8 straipsnio 2 dalimi, atitinkamiems eksportuojantiems gamintojams Komisija pasiūlė prisiimti įsipareigojimus.

| (26) | Atsižvelgiant į tai, reikia pažymėti, kad, vadovaujantis pagrindinio reglamento 22 straipsnio c punktu, nustatant įsipareigojimų sąlygas buvo atsižvelgta į dėl plėtros atsirandančias ypatingas aplinkybes. Tai speciali priemonė, kuria numatomas laikinas būdas, kaip patikslinti esamas priemones dvidešimt penkių valstybių narių Bendrijai. |
| --- | --- |

(26)

Atsižvelgiant į tai, reikia pažymėti, kad, vadovaujantis pagrindinio reglamento 22 straipsnio c punktu, nustatant įsipareigojimų sąlygas buvo atsižvelgta į dėl plėtros atsirandančias ypatingas aplinkybes. Tai speciali priemonė, kuria numatomas laikinas būdas, kaip patikslinti esamas priemones dvidešimt penkių valstybių narių Bendrijai.

| (27) | Taip pat reikėtų pažymėti, kad įsipareigojimai nėra tiesiogiai lygiaverčiai antidempingo muitui, kadangi nustatytos minimalios importo kainos yra mažesnės nei būtų įprastai. Priešingu atveju, kaip minėta pirmiau, aptariamas produktas taptų neįperkamai brangus ES 10 galutiniams vartotojams ir todėl tai neatitiktų Bendrijos intereso. Nepaisant to, eksportuojantys gamintojai įsipareigojo kelti kainas iki tokio lygio, kad tai svariai prisidėtų prie žalos pašalinimo. |
| --- | --- |

(27)

Taip pat reikėtų pažymėti, kad įsipareigojimai nėra tiesiogiai lygiaverčiai antidempingo muitui, kadangi nustatytos minimalios importo kainos yra mažesnės nei būtų įprastai. Priešingu atveju, kaip minėta pirmiau, aptariamas produktas taptų neįperkamai brangus ES 10 galutiniams vartotojams ir todėl tai neatitiktų Bendrijos intereso. Nepaisant to, eksportuojantys gamintojai įsipareigojo kelti kainas iki tokio lygio, kad tai svariai prisidėtų prie žalos pašalinimo.

| (28) | Todėl eksportuojantiems gamintojams iš Ukrainos ir Rusijos jų įprastinių 2001 ir 2002 metų eksporto į ES 10 apimčių 50 % pagrindu buvo nustatytos importo apimtys (toliau - viršutinės ribos). Tačiau taip pat reikia pažymėti, kad paskutiniais keliais 2003 m. ir pirmaisiais 2004 m. mėnesiais pastebėta nenormaliai padidėjusi eksporto į ES 10 apimtis buvo atimta iš įprastinės apimties, naudotos nustatant viršutines ribas. |
| --- | --- |

(28)

Todėl eksportuojantiems gamintojams iš Ukrainos ir Rusijos jų įprastinių 2001 ir 2002 metų eksporto į ES 10 apimčių 50 % pagrindu buvo nustatytos importo apimtys (toliau - viršutinės ribos). Tačiau taip pat reikia pažymėti, kad paskutiniais keliais 2003 m. ir pirmaisiais 2004 m. mėnesiais pastebėta nenormaliai padidėjusi eksporto į ES 10 apimtis buvo atimta iš įprastinės apimties, naudotos nustatant viršutines ribas.

| (29) | Prekiaudami su ES 10 pagal savo įsipareigojimų sąlygas, atitinkami eksportuojantys gamintojai turėtų sutikti bendrai laikytis savo įprastinių pardavimo modelių, taikomų atskiriems vartotojams ES 10. Todėl eksportuojantys gamintojai turėtų žinoti, kad bet koks siūlomas įsipareigojimas gali būti laikomas naudingu ir todėl priimtinu tik tuo atveju, jei prekyboje, kuriai taikomi įsipareigojimai, jie bendrai išlaikytų tokius įprastinius pardavimo vartotojams ES 10 modelius. |
| --- | --- |

(29)

Prekiaudami su ES 10 pagal savo įsipareigojimų sąlygas, atitinkami eksportuojantys gamintojai turėtų sutikti bendrai laikytis savo įprastinių pardavimo modelių, taikomų atskiriems vartotojams ES 10. Todėl eksportuojantys gamintojai turėtų žinoti, kad bet koks siūlomas įsipareigojimas gali būti laikomas naudingu ir todėl priimtinu tik tuo atveju, jei prekyboje, kuriai taikomi įsipareigojimai, jie bendrai išlaikytų tokius įprastinius pardavimo vartotojams ES 10 modelius.

| (30) | Eksportuojantys gamintojai taip pat turėtų žinoti, kad, pagal įsipareigojimų sąlygas, pastebėjus, kad šie pardavimo modeliai labai pasikeičia, ar įsipareigojimų vykdymą tampa sunku ar neįmanoma stebėti, Komisija turi teisę atšaukti bendrovės įsipareigojimo priėmimą ir vietoj jo nustatyti galutinius antidempingo muitus, kurie būtų tokio lygio, kaip nurodyta Reglamentuose (EB) Nr. 658/2002 ir (EB) Nr. 132/2001, arba ji gali pakoreguoti viršutinę ribą, arba imtis kitų veiksmų padėčiai ištaisyti. |
| --- | --- |

(30)

Eksportuojantys gamintojai taip pat turėtų žinoti, kad, pagal įsipareigojimų sąlygas, pastebėjus, kad šie pardavimo modeliai labai pasikeičia, ar įsipareigojimų vykdymą tampa sunku ar neįmanoma stebėti, Komisija turi teisę atšaukti bendrovės įsipareigojimo priėmimą ir vietoj jo nustatyti galutinius antidempingo muitus, kurie būtų tokio lygio, kaip nurodyta Reglamentuose (EB) Nr. 658/2002 ir (EB) Nr. 132/2001, arba ji gali pakoreguoti viršutinę ribą, arba imtis kitų veiksmų padėčiai ištaisyti.

| (31) | Todėl Komisijos reglamentu Komisija gali priimti bet kokius pirmiau minėtas sąlygas tenkinančius siūlomus įsipareigojimus. |
| --- | --- |

(31)

Todėl Komisijos reglamentu Komisija gali priimti bet kokius pirmiau minėtas sąlygas tenkinančius siūlomus įsipareigojimus.

D.   REGLAMENTŲ (EB) NR. 658/2002 IR (EB) NR. 132/2001 PAKEITIMAS

| (32) | Atsižvelgiant į tai, kas buvo minėta pirmiau, jei vėlesniu reglamentu Komisija priima įsipareigojimus, reikia numatyti galimybę pagal tokių įsipareigojimų sąlygas į Bendriją importuojamiems produktams netaikyti Reglamentais (EB) Nr. 658/2002 ir (EB) Nr. 132/2001 nustatyto antidempingo muito, šiuos reglamentus iš dalies pakeičiant, |
| --- | --- |

(32)

Atsižvelgiant į tai, kas buvo minėta pirmiau, jei vėlesniu reglamentu Komisija priima įsipareigojimus, reikia numatyti galimybę pagal tokių įsipareigojimų sąlygas į Bendriją importuojamiems produktams netaikyti Reglamentais (EB) Nr. 658/2002 ir (EB) Nr. 132/2001 nustatyto antidempingo muito, šiuos reglamentus iš dalies pakeičiant,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamente (EB) Nr. 132/2001 įterpiamas šis straipsnis:

„1A straipsnis

1.   Importuojamiems produktams, kurie deklaruojamos išleidimui į laisvą apyvartą, netaikomi 1 straipsniu nustatyti antidempingo muitai, jei šiuos produktus pagamino bendrovės, kurių įsipareigojimus yra priėmus Komisija ir kurių pavadinimai yra atitinkamo kartkartėmis iš dalies keičiamo Komisijos reglamento sąraše, ir jei šie produktai yra importuojami vadovaujantis to paties Komisijos reglamento nuostatomis.

2.   Šio straipsnio 1 dalyje minėtiems importuojamiems produktams antidempingo muitas netaikomas, jei:

| a) | deklaruotos ir muitinei pristatytos prekės tiksliai atitinka 1 straipsnyje aprašytą produktą, |
| --- | --- |

a)

deklaruotos ir muitinei pristatytos prekės tiksliai atitinka 1 straipsnyje aprašytą produktą,

| b) | prekybinė sąskaita, kurioje yra bent priede išvardyti rekvizitai, yra pateikiama valstybių narių muitinėms kartu su deklaracija dėl šių prekių išleidimo į laisvą apyvartą; ir |
| --- | --- |

b)

prekybinė sąskaita, kurioje yra bent priede išvardyti rekvizitai, yra pateikiama valstybių narių muitinėms kartu su deklaracija dėl šių prekių išleidimo į laisvą apyvartą; ir

| c) | deklaruotos ir muitinei pristatytos prekės tiksliai atitinka prekybinėje sąskaitoje pateikiamą aprašymą.“ |
| --- | --- |

c)

deklaruotos ir muitinei pristatytos prekės tiksliai atitinka prekybinėje sąskaitoje pateikiamą aprašymą.“

2 straipsnis

Reglamente (EB) Nr. 658/2002 įterpiamas šis straipsnis:

„1A straipsnis

1.   Importuojamiems produktams, kurie deklaruojami išleidimui į laisvą apyvartą, netaikomi 1 straipsniu nustatyti antidempingo muitai, jei šiuos produktus pagamino bendrovės, kurių įsipareigojimus yra priėmusi Komisija ir kurių pavadinimai yra atitinkamo kartkartėmis iš dalies keičiamo Komisijos reglamento sąraše, ir jei šie produktai yra importuojami vadovaujantis to paties Komisijos reglamento nuostatomis.

2.   Šio straipsnio 1 dalyje minėtiems importuojamiems produktams antidempingo muitas netaikomas, jei:

| a) | deklaruotos ir muitinei pristatytos prekės tiksliai atitinka 1 straipsnyje aprašytą produktą, |
| --- | --- |

a)

deklaruotos ir muitinei pristatytos prekės tiksliai atitinka 1 straipsnyje aprašytą produktą,

| b) | prekybinė sąskaita, kurioje yra bent priede išvardyti rekvizitai, yra pateikiama valstybių narių muitinėms kartu su deklaracija dėl šių prekių išleidimo į laisvą apyvartą; ir |
| --- | --- |

b)

prekybinė sąskaita, kurioje yra bent priede išvardyti rekvizitai, yra pateikiama valstybių narių muitinėms kartu su deklaracija dėl šių prekių išleidimo į laisvą apyvartą; ir

| c) | deklaruotos ir muitinei pristatytos prekės tiksliai atitinka prekybinėje sąskaitoje pateikiamą aprašymą.“ |
| --- | --- |

c)

deklaruotos ir muitinei pristatytos prekės tiksliai atitinka prekybinėje sąskaitoje pateikiamą aprašymą.“

3 straipsnis

Reglamentai (EB) Nr. 132/2001 ir (EB) Nr. 658/2002 papildomi šio reglamento priede išdėstytu tekstu.

4 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2004 m. gegužės 17 d.

Tarybos vardu

B. COWEN

Pirmininkas

---

(1)  OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 461/2004 (OL L 77, 2004 3 13, p. 12).

1

(2)  OL L 102, 2002 4 18, p. 1.

2

(3)  OL L 23, 2001 1 25, p. 1.

3

(4)  OL C 70, 2004 3 20, p. 15.

4

---

PRIEDAS

PRIEDAS

Prekybinėje sąskaitoje, pridedamoje bendrovei importuojant į Bendriją amonio nitratą, kuriam taikomas įsipareigojimas, turi būti nurodyti šie rekvizitai:

| 1. | Antraštė „PREKYBINĖ SĄSKAITA, PRIDEDAMA PRIE PREKIŲ, KURIOMS YRA TAIKOMAS ĮSIPAREIGOJIMAS“. |
| --- | --- |

1.

Antraštė „PREKYBINĖ SĄSKAITA, PRIDEDAMA PRIE PREKIŲ, KURIOMS YRA TAIKOMAS ĮSIPAREIGOJIMAS“.

| 2. | Komisijos reglamento [ĮRAŠYTI NUMERĮ] 1 straipsnyje minimos bendrovės, kuri išduoda prekybinę sąskaitą, pavadinimas. |
| --- | --- |

2.

Komisijos reglamento [ĮRAŠYTI NUMERĮ] 1 straipsnyje minimos bendrovės, kuri išduoda prekybinę sąskaitą, pavadinimas.

| 3. | Prekybinės sąskaitos numeris. |
| --- | --- |

3.

Prekybinės sąskaitos numeris.

| 4. | Prekybinės sąskaitos išdavimo data. |
| --- | --- |

4.

Prekybinės sąskaitos išdavimo data.

| 5. | Papildomas TARIC kodas, pagal kurį sąskaitoje įrašytos prekės turi būti išmuitintos Bendrijos pasienyje. |
| --- | --- |

5.

Papildomas TARIC kodas, pagal kurį sąskaitoje įrašytos prekės turi būti išmuitintos Bendrijos pasienyje.

| 6. | Tikslus prekių aprašymas, įskaitant:






  — | produkto kodo numerį (PCN), naudojamą tyrimui ir įsipareigojimui (pvz., PCN 1, PCN 2 ir t.t.), |
| --- | --- | --- |

6.

Tikslus prekių aprašymas, įskaitant:

—

produkto kodo numerį (PCN), naudojamą tyrimui ir įsipareigojimui (pvz., PCN 1, PCN 2 ir t.t.),

| — | suprantamą prekių aprašymą, atitinkantį reikiamą PCN (pvz., PCN 1: amonio nitratas be papildomų elementų – standartinis produktas; PCN 2: amonio nitratas su papildomais elementais specialiuose mišiniuose ir t. t.), |
| --- | --- |

—

suprantamą prekių aprašymą, atitinkantį reikiamą PCN (pvz., PCN 1: amonio nitratas be papildomų elementų – standartinis produktas; PCN 2: amonio nitratas su papildomais elementais specialiuose mišiniuose ir t. t.),

| — | bendrovės produkto kodo numerį (CPC) (jei tinka), |
| --- | --- |

—

bendrovės produkto kodo numerį (CPC) (jei tinka),

| — | KN kodą, |
| --- | --- |

—

KN kodą,

| — | kiekį (tonomis). |
| --- | --- |

—

kiekį (tonomis).

| 7. | Pardavimo sąlygų aprašymas, įskaitant:






  — | kainą už toną, |
| --- | --- | --- |

7.

Pardavimo sąlygų aprašymas, įskaitant:

—

kainą už toną,

| — | taikomas atsiskaitymo sąlygas, |
| --- | --- |

—

taikomas atsiskaitymo sąlygas,

| — | taikomas pristatymo sąlygas, |
| --- | --- |

—

taikomas pristatymo sąlygas,

| — | bendrą nuolaidų ir lengvatų sumą. |
| --- | --- |

—

bendrą nuolaidų ir lengvatų sumą.

| 8. | Bendrovės, kuri vykdo importuotojo į Bendriją funkciją ir kuriai yra tiesiogiai išduodama prekybinė sąskaita, pridedama prie prekių, kurioms taikomas įsipareigojimas, pavadinimas. |
| --- | --- |

8.

Bendrovės, kuri vykdo importuotojo į Bendriją funkciją ir kuriai yra tiesiogiai išduodama prekybinė sąskaita, pridedama prie prekių, kurioms taikomas įsipareigojimas, pavadinimas.

| 9. | Sąskaitą ir toliau pateiktą pasirašytą deklaraciją išdavusio bendrovės darbuotojo vardas ir pavardė:
  „Aš, toliau pasirašęs, patvirtinu, kad į šią sąskaitą įtrauktų tiesiogiai į Europos bendriją eksportuojamų prekių pardavimas yra vykdomas tokios apimties ir pagal tokias sąlygas, kaip nurodyta [bendrovės] pasiūlytame ir Reglamentu [ĮRAŠYTI NUMERĮ] Europos Komisijos priimtame įsipareigojime. Pavirtinu, kad šioje sąskaitoje pateikta informacija yra išsami ir teisinga.“ |
| --- | --- |

9.

Sąskaitą ir toliau pateiktą pasirašytą deklaraciją išdavusio bendrovės darbuotojo vardas ir pavardė:

„Aš, toliau pasirašęs, patvirtinu, kad į šią sąskaitą įtrauktų tiesiogiai į Europos bendriją eksportuojamų prekių pardavimas yra vykdomas tokios apimties ir pagal tokias sąlygas, kaip nurodyta [bendrovės] pasiūlytame ir Reglamentu [ĮRAŠYTI NUMERĮ] Europos Komisijos priimtame įsipareigojime. Pavirtinu, kad šioje sąskaitoje pateikta informacija yra išsami ir teisinga.“

---

| 19.5.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 182/34 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 182/34

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 994/2004

2004 m. gegužės 18 d.

nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1994 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 3223/94 dėl vaisių ir daržovių importo taisyklių (1), ypač į jo 4 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 3223/94 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams. |
| --- | --- |

(1)

Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 3223/94 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams.

| (2) | Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede, |
| --- | --- |

(2)

Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 3223/94 4 straipsnyje nurodytos standartinės importo vertės nustatomos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2004 m. gegužės 19 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2004 m. gegužės 18 d.

Komisijos vardu

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalinis direktorius žemės ūkio reikalams

---

(1)  OL L 337, 1994 12 24, p. 66. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1947/2002 (OL L 299, 2002 11 1, p. 17).

1

---

PRIEDAS

prie 2004 m. gegužės 18 d. Komisijos reglamento, nustatančio kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

| EUR/100 kg |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | 052 | 111,0 |
| 204 | 64,3 |
| 212 | 89,5 |
| 999 | 88,3 |
| 0707 00 05 | 052 | 104,9 |
| 999 | 104,9 |
| 0709 90 70 | 052 | 93,8 |
| 204 | 54,4 |
| 999 | 74,1 |
| 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 | 052 | 55,0 |
| 204 | 45,2 |
| 220 | 49,5 |
| 388 | 49,5 |
| 400 | 35,9 |
| 624 | 57,8 |
| 999 | 48,8 |
| 0805 50 10 | 388 | 73,7 |
| 528 | 61,1 |
| 999 | 67,4 |
| 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 | 388 | 82,0 |
| 400 | 132,1 |
| 404 | 107,3 |
| 508 | 69,0 |
| 512 | 69,8 |
| 524 | 55,1 |
| 528 | 65,2 |
| 720 | 82,6 |
| 804 | 109,8 |
| 999 | 85,9 |

EUR/100 kg

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

052

111,0

204

64,3

212

89,5

999

88,3

0707 00 05

052

104,9

999

104,9

0709 90 70

052

93,8

204

54,4

999

74,1

0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50

052

55,0

204

45,2

220

49,5

388

49,5

400

35,9

624

57,8

999

48,8

0805 50 10

388

73,7

528

61,1

999

67,4

0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90

388

82,0

400

132,1

404

107,3

508

69,0

512

69,8

524

55,1

528

65,2

720

82,6

804

109,8

999

85,9

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 2081/2003 (OL L 313, 2003 11 28, p. 11). Kodas „999“ žymi „kitą kilmę“.

---

| 19.5.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 182/36 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 182/36

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 995/2004

2004 m. gegužės 18 d.

dėl galvijienos sektoriaus produktų, kurių kilmės šalis yra Botsvana, Kenija, Madagaskaras, Svazilendas, Zimbabvė ir Namibija, importo licencijų

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1254/1999 dėl dėl bendro galvijienos rinkos organizavimo (1),

atsižvelgdama į 2002 m. gruodžio 10 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2286/2002 dėl priemonių, taikomų žemės ūkio produktams, kurių kilmės šalys yra Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno valstybės (AKR), ir juos perdirbus gaunamoms prekėms, panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 1706/98 (2), ir ypač į jo 5 straipsnį,

atsižvelgdama į 2003 m. gruodžio 19 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 2247/2003, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 2286/2002 dėl priemonių, taikomų žemės ūkio produktams, kurių kilmės šalis yra Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybės (AKR), ir juos perdirbus gaunamoms prekėms, taikymo galvijienos sektoriuje taisykles (3), ir ypač į jo 4 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 2247/2003 1 straipsnyje numatyta galimybė išduoti galvijienos sektoriaus produktų importo licencijas. Tačiau importuojami kiekiai neturi būti didesni už kiekvienai iš šių trečiųjų šalių nustatytus kiekius. |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 2247/2003 1 straipsnyje numatyta galimybė išduoti galvijienos sektoriaus produktų importo licencijas. Tačiau importuojami kiekiai neturi būti didesni už kiekvienai iš šių trečiųjų šalių nustatytus kiekius.

| (2) | Remiantis Reglamento (EB) Nr. 2247/2003 nuostatomis, nuo 2004 m. gegužės 1 d. iki 10 d. pateiktuose prašymuose licencijai gauti, kuriuose kiekiai apskaičiuojami mėsos be kaulų mase, nurodyti prašomų importuoti produktų, kurių kilmės šalys yra Botsvana, Kenija, Madagaskaras, Svazilendas, Zimbabvė ir Namibija, kiekiai nėra didesni už šioms valstybėms numatytus kiekius. Todėl galima suteikti prašomų kiekių importo licencijas. |
| --- | --- |

(2)

Remiantis Reglamento (EB) Nr. 2247/2003 nuostatomis, nuo 2004 m. gegužės 1 d. iki 10 d. pateiktuose prašymuose licencijai gauti, kuriuose kiekiai apskaičiuojami mėsos be kaulų mase, nurodyti prašomų importuoti produktų, kurių kilmės šalys yra Botsvana, Kenija, Madagaskaras, Svazilendas, Zimbabvė ir Namibija, kiekiai nėra didesni už šioms valstybėms numatytus kiekius. Todėl galima suteikti prašomų kiekių importo licencijas.

| (3) | Reikia nustatyti kiekius, dėl kurių nuo 2004 m. birželio 1 d. galima pateikti paraiškas importo licencijai gauti, atsižvelgiant į tai, kad visas kiekis yra 52 100 tonų. |
| --- | --- |

(3)

Reikia nustatyti kiekius, dėl kurių nuo 2004 m. birželio 1 d. galima pateikti paraiškas importo licencijai gauti, atsižvelgiant į tai, kad visas kiekis yra 52 100 tonų.

| (4) | Svarbu atkreipti dėmesį į tai, kad šis reglamentas nepažeidžia 1972 m. gruodžio 12 d. Tarybos direktyvos 72/462/EEB dėl sveikatos ir veterinarinio patikrinimo problemų iš trečiųjų šalių importuojant galvijus, kiaules, avis, ožkas, šviežią mėsą arba produktus, kuriuose yra mėsos (4), taikymo, |
| --- | --- |

(4)

Svarbu atkreipti dėmesį į tai, kad šis reglamentas nepažeidžia 1972 m. gruodžio 12 d. Tarybos direktyvos 72/462/EEB dėl sveikatos ir veterinarinio patikrinimo problemų iš trečiųjų šalių importuojant galvijus, kiaules, avis, ožkas, šviežią mėsą arba produktus, kuriuose yra mėsos (4), taikymo,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

2004 m. gegužės 21 d. toliau nurodomos valstybės narės išduoda galvijienos sektoriaus produktų, kurių kilmės šalys yra kai kurios Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno valstybės, importo licencijas toliau nurodomiems kiekiams, skaičiuojamiems mėsos be kaulų mase, pagal produktų kilmės šalis:

| | Vokietija:






  — | 150 tonų, kurių kilmės šalis yra Botsvana, |
| --- | --- | --- |

Vokietija:

—

150 tonų, kurių kilmės šalis yra Botsvana,

| — | 60 tonų, kurių kilmės šalis yra Namibija. |
| --- | --- |

—

60 tonų, kurių kilmės šalis yra Namibija.

| | Jungtinė Karalystė:






  — | 250 tonų, kurių kilmės šalis yra Botsvana, |
| --- | --- | --- |

Jungtinė Karalystė:

—

250 tonų, kurių kilmės šalis yra Botsvana,

| — | 800 tonų, kurių kilmės šalis yra Namibija. |
| --- | --- |

—

800 tonų, kurių kilmės šalis yra Namibija.

2 straipsnis

Per 2004 m. birželio pirmąsias dešimt dienų pagal Reglamento (EB) Nr. 2247/2003 3 straipsnio 2 dalies nuostatas gali būti pateikti prašymai gauti licenciją importuoti tokius galvijienos be kaulų kiekius:

| iš Botsvanos – | 16 856 tonos, |
| --- | --- |
| iš Kenijos – | 142 tonos, |
| iš Madagaskaro – | 7 579 tonos, |
| iš Svazilendo – | 3 249 tonos, |
| iš Zimbabvės – | 9 100 tonų, |
| iš Namibijos – | 10 185 tonos. |

iš Botsvanos –

16 856 tonos,

iš Kenijos –

142 tonos,

iš Madagaskaro –

7 579 tonos,

iš Svazilendo –

3 249 tonos,

iš Zimbabvės –

9 100 tonų,

iš Namibijos –

10 185 tonos.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2004 m. gegužės 21 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2004 m. gegužės 18 d.

Komisijos vardu

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalinis direktorius žemės ūkio reikalams

---

(1)  OL L 160, 1999 6 26, p. 21. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1782/2003 (OL L 270, 2003 10 21, p. 1).

1

(2)  OL L 348, 2002 12 21, p. 5.

2

(3)  OL L 333, 2003 12 20, p. 37.

3

(4)  OL L 302, 1972 12 31, p. 28. Direktiva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 807/2003 (OL L 122, 2003 5 16, p. 36).

4

---

| 19.5.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 182/38 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 182/38

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 996/2004

2004 m. gegužės 18 d.

iš dalies pakeičiantis importo muitus grūdų sektoriuje

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1992 m. birželio 30 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1766/92 dėl bendro grūdų rinkos organizavimo (1),

atsižvelgdama į 1996 m. birželio 28 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1249/96 dėl Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1766/92 taikymo taisyklių (grūdų sektoriaus importo muitų mokesčių srityje) (2), ypač į jo 2 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamentu (EB) Nr. 985/2004 (3) nustatyti grūdų sektoriaus importo muitų mokesčiai. |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (EB) Nr. 985/2004 (3) nustatyti grūdų sektoriaus importo muitų mokesčiai.

| (2) | Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad jeigu importo muito mokesčių taikymo laikotarpiu apskaičiuotas importo muito mokesčių vidurkis ir nustatytas mokestis ima skirtis 5 eurais už toną arba daugiau, tuomet daromas atitinkamas patikslinimas. Toks skirtumas atsirado. Todėl būtina patikslinti Reglamente (EB) Nr. 985/2004 nustatytus importo muitus, |
| --- | --- |

(2)

Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad jeigu importo muito mokesčių taikymo laikotarpiu apskaičiuotas importo muito mokesčių vidurkis ir nustatytas mokestis ima skirtis 5 eurais už toną arba daugiau, tuomet daromas atitinkamas patikslinimas. Toks skirtumas atsirado. Todėl būtina patikslinti Reglamente (EB) Nr. 985/2004 nustatytus importo muitus,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 985/2004 I ir II priedai keičiami šio reglamento I ir II priedais.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2004 m. gegužės 19 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2004 m. gegužės 18 d.

Komisijos vardu

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalinis direktorius žemės ūkio reikalams

---

(1)  OL L 181, 1992 7 1, p. 21. Reglamentas su paskutiniais pakeítímais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1104/2003 (OL L 158, 2003 6 27, p. 1).

1

(2)  OL L 161, 1996 6 29, p. 125. Reglamentas su paskutiniais pakeitímais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1110/2003 (OL L 158, 2003 6 27, p. 12).

2

(3)  OL L 180, 2004 5 15, p. 26.

3

---

I PRIEDAS

Produktų, išvardytų Reglamento (EEB) Nr. 1766/92 10 straipsnio 2 dalyje, importo muito mokesčiai

| KN kodas | Prekių pavadinimas | Importo muito mokestis (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Kietieji kviečiai, aukščiausios kokybės | 0,00 |
| Vidutinės kokybės | 0,00 |
| Žemos kokybės | 0,00 |
| 1001 90 91 | Paprastieji kviečiai, skirti sėjai | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Paprastieji kviečiai, aukščiausios kokybės, išskyrus skirtus sėjai | 0,00 |
| 1002 00 00 | Rugiai | 16,25 |
| 1005 10 90 | Kukurūzai, skirti sėjai, išskyrus hibridus | 32,98 |
| 1005 90 00 | Kukurūzai, išskyrus sėklą (2) | 32,98 |
| 1007 00 90 | Grūdinis sorgas, išskyrus hibridus, skirtus sėjai | 16,25 |

KN kodas

Prekių pavadinimas

Importo muito mokestis (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Kietieji kviečiai, aukščiausios kokybės

0,00

Vidutinės kokybės

0,00

Žemos kokybės

0,00

1001 90 91

Paprastieji kviečiai, skirti sėjai

0,00

ex 1001 90 99

Paprastieji kviečiai, aukščiausios kokybės, išskyrus skirtus sėjai

0,00

1002 00 00

Rugiai

16,25

1005 10 90

Kukurūzai, skirti sėjai, išskyrus hibridus

32,98

1005 90 00

Kukurūzai, išskyrus sėklą (2)

32,98

1007 00 90

Grūdinis sorgas, išskyrus hibridus, skirtus sėjai

16,25

---

(1)  Prekių, kurios į Bendriją atgabenamos per Atlanto vandenyną arba per Sueco kanalą (Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 4 dalis), importuotojui muito mokestis gali būti sumažintas:

| — | 3 eurais už toną, jei iškrovimo uostas yra Viduržemio jūroje, arba |
| --- | --- |

—

3 eurais už toną, jei iškrovimo uostas yra Viduržemio jūroje, arba

| — | 2 eurais už toną, jei iškrovimo uostas yra Airijoje, Jungtinėje Karalystėje, Danijoje, Estijoje, Latvijoje, Lietuvoje, Lenkijoje, Suomijoje, Švedijoje arba Iberijos pusiasalio Atlanto vandenyno pakrantėje. |
| --- | --- |

—

2 eurais už toną, jei iškrovimo uostas yra Airijoje, Jungtinėje Karalystėje, Danijoje, Estijoje, Latvijoje, Lietuvoje, Lenkijoje, Suomijoje, Švedijoje arba Iberijos pusiasalio Atlanto vandenyno pakrantėje.

(2)  Importuotojui muito mokestis gali būti sumažintas vienoda 24 eurų už toną suma, jei laikomasi Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 5 dalyje nurodytų sąlygų.

---

II PRIEDAS

Muito mokesčio apskaičiavimo komponentai

(laikotarpis nuo 2004 m. gegužės 14 d. iki 2004 m. gegužės 17 d.)

| 1. | Vidutiniškai per laikotarpį, nurodytą Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 2 dalyje:











  Prekių birža | Mineapolio birža | Čikagos birža | Mineapolio birža | Mineapolio birža | Mineapolio birža | Mineapolio birža |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktai (baltymų procentas, esant 12 % drėgnumui) | Kietieji raudonieji pavasariniai Nr. 2 (14 %) | Kukurūzai Yellow corn Nr. 3 | Kietieji gintariniai durum Nr. 2 | Vidutinės kokybės (1) | Žemos kokybės (2) | JAV miežiai Nr. 2 |
| Kotiruojama (EUR/t) | 144,36 (3) | 97,09 | 162,21 (4) | 152,21 (4) | 132,21 (4) | 106,58 (4) |
| Meksikos įlankos priedas (EUR/t) | — | 9,34 | — | | | — |
| Didžiųjų ežerų priedas (EUR/t) | 11,31 | — | — | | | — |

1.

Vidutiniškai per laikotarpį, nurodytą Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 2 dalyje:

Prekių birža

Mineapolio birža

Čikagos birža

Mineapolio birža

Mineapolio birža

Mineapolio birža

Mineapolio birža

Produktai (baltymų procentas, esant 12 % drėgnumui)

Kietieji raudonieji pavasariniai Nr. 2 (14 %)

Kukurūzai Yellow corn Nr. 3

Kietieji gintariniai durum Nr. 2

Vidutinės kokybės (1)

Žemos kokybės (2)

JAV miežiai Nr. 2

Kotiruojama (EUR/t)

144,36 (3)

97,09

162,21 (4)

152,21 (4)

132,21 (4)

106,58 (4)

Meksikos įlankos priedas (EUR/t)

—

9,34

—

—

Didžiųjų ežerų priedas (EUR/t)

11,31

—

—

—

| 2. | Gabenimo išlaidos: Meksikos įlanka–Roterdamas — 27,71 euro už toną; Didieji ežerai–Roterdamas — 44,30 euro už toną. |
| --- | --- |

2.

Gabenimo išlaidos: Meksikos įlanka–Roterdamas — 27,71 euro už toną; Didieji ežerai–Roterdamas — 44,30 euro už toną.

| 3. | Subsidijos, numatytos Reglamento (EB) Nr. 1249/96 4 straipsnio 2 dalies trečiojoje pastraipoje: | 0,00 EUR/t (Kietieji raudonieji žieminiai)
  0,00 EUR/t (Paprastieji raudonieji žieminiai Nr. 2). |
| --- | --- | --- |

3.

Subsidijos, numatytos Reglamento (EB) Nr. 1249/96 4 straipsnio 2 dalies trečiojoje pastraipoje:

0,00 EUR/t (Kietieji raudonieji žieminiai)

0,00 EUR/t (Paprastieji raudonieji žieminiai Nr. 2).

---

(1)  10 EUR/t nuolaida (Reglamento (EB) Nr. 1249/96 4 straipsnio 3 dalis).

(2)  30 EUR/t nuolaida (Reglamento (EB) Nr. 1249/96 4 straipsnio 3 dalis).

(3)  Įtraukta 14 EUR/t priemoka (Reglamento (EB) Nr. 1249/96 4 straipsnio 3 dalis).

(4)  FOB Duluth.

---

Aktai, priimti remiantis Europos Sąjungos sutarties V antraštine dalimi

| 19.5.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 182/41 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 182/41

---

BENDRIEJI VEIKSMAI 2004/494/BUSP

2004 m. gegužės 17 d.

dėl Europos Sąjungos paramos integruoto policijos padalinio Kongo Demokratinėje Respublikoje (KDR) įsteigimui

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 14 straipsnį,

kadangi:

| (1) | 2004 m. sausio 26 d. Taryba priėmė Bendrąją poziciją 2004/85/BUSP dėl konfliktų Afrikoje prevencijos, valdymo ir išsprendimo (1), |
| --- | --- |

(1)

2004 m. sausio 26 d. Taryba priėmė Bendrąją poziciją 2004/85/BUSP dėl konfliktų Afrikoje prevencijos, valdymo ir išsprendimo (1),

| (2) | 2003 metais Kongo Demokratinėje Respublikoje vykdydama operaciją Artemis pagal 2003 m. birželio 5 d. Bendruosius veiksmus 2003/423/BUSP dėl ES karinės operacijos Kongo Demokratinėje Respublikoje (2), Europos Sąjunga jau ėmėsi konkrečių žingsnių, kad prisidėtų prie saugumo atkūrimo Kongo Demokratinėje Respublikoje. |
| --- | --- |

(2)

2003 metais Kongo Demokratinėje Respublikoje vykdydama operaciją Artemis pagal 2003 m. birželio 5 d. Bendruosius veiksmus 2003/423/BUSP dėl ES karinės operacijos Kongo Demokratinėje Respublikoje (2), Europos Sąjunga jau ėmėsi konkrečių žingsnių, kad prisidėtų prie saugumo atkūrimo Kongo Demokratinėje Respublikoje.

| (3) | 2000 m. gruodžio 14 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2000/792/BUSP (3), kuriais p. Aldo Ajello skiriamas Europos Sąjungos specialiuoju įgaliotiniu Afrikos Didžiųjų ežerų regione ir panaikinami Bendrieji veiksmai 96/250/BUSP. Bendrieji veiksmai paskutinį kartą buvo iš dalies pakeisti ir jų terminas pratęstas 2003 m. gruodžio 8 d. Bendraisiais veiksmais 2003/869/BUSP (4). |
| --- | --- |

(3)

2000 m. gruodžio 14 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2000/792/BUSP (3), kuriais p. Aldo Ajello skiriamas Europos Sąjungos specialiuoju įgaliotiniu Afrikos Didžiųjų ežerų regione ir panaikinami Bendrieji veiksmai 96/250/BUSP. Bendrieji veiksmai paskutinį kartą buvo iš dalies pakeisti ir jų terminas pratęstas 2003 m. gruodžio 8 d. Bendraisiais veiksmais 2003/869/BUSP (4).

| (4) | 2003 m. rugsėjo 29 d. Taryba priėmė Bendrąją poziciją 2003/680/BUSP (5), iš dalies keičiančią Bendrąją poziciją 2002/829/BUSP dėl tam tikros įrangos tiekimo Kongo Demokratinei Respublikai. |
| --- | --- |

(4)

2003 m. rugsėjo 29 d. Taryba priėmė Bendrąją poziciją 2003/680/BUSP (5), iš dalies keičiančią Bendrąją poziciją 2002/829/BUSP dėl tam tikros įrangos tiekimo Kongo Demokratinei Respublikai.

| (5) | 2002 m. gruodžio 17 d. Pretorijoje pasirašytu visuotiniu ir visa apimančiu Susitarimu dėl pereinamojo laikotarpio Kongo Demokratinėje Respublikoje ir 2003 m. birželio 29 d. memorandumu dėl saugumo ir kariuomenės buvo numatytas integruoto policijos padalinio (IPP) įsteigimas. |
| --- | --- |

(5)

2002 m. gruodžio 17 d. Pretorijoje pasirašytu visuotiniu ir visa apimančiu Susitarimu dėl pereinamojo laikotarpio Kongo Demokratinėje Respublikoje ir 2003 m. birželio 29 d. memorandumu dėl saugumo ir kariuomenės buvo numatytas integruoto policijos padalinio (IPP) įsteigimas.

| (6) | 2003 m. liepos 28 d. Jungtinių Tautų Saugumo Taryba priėmė Rezoliuciją 1493 (2003), kuria ji išreiškia savo pasitenkinimą dėl Pereinamojo laikotarpio konstitucijos paskelbimo Kongo Demokratinėje Respublikoje 2003 m. balandžio 4 d. ir dėl Nacionalinės vienybės ir pereinamojo laikotarpio vyriausybės sudarymo, apie kurį buvo paskelbta 2003 m. balandžio 30 d. Ji taip pat skatina šalis donores remti integruoto Kongo policijos padalinio įsteigimą ir pritaria papildomos pagalbos, kurios galėtų prireikti jo mokymui, teikimą per Jungtinių Tautų misiją Kongo Demokratinėje Respublikoje (MONUC). |
| --- | --- |

(6)

2003 m. liepos 28 d. Jungtinių Tautų Saugumo Taryba priėmė Rezoliuciją 1493 (2003), kuria ji išreiškia savo pasitenkinimą dėl Pereinamojo laikotarpio konstitucijos paskelbimo Kongo Demokratinėje Respublikoje 2003 m. balandžio 4 d. ir dėl Nacionalinės vienybės ir pereinamojo laikotarpio vyriausybės sudarymo, apie kurį buvo paskelbta 2003 m. balandžio 30 d. Ji taip pat skatina šalis donores remti integruoto Kongo policijos padalinio įsteigimą ir pritaria papildomos pagalbos, kurios galėtų prireikti jo mokymui, teikimą per Jungtinių Tautų misiją Kongo Demokratinėje Respublikoje (MONUC).

| (7) | Dabartinė saugumo padėtis KDR gali pablogėti, tuo pačiu labai pablogindama demokratijos, teisinės valstybės bei tarptautinio ir regioninio saugumo stiprinimo procesą. Įsipareigojimas dėti ES politines pastangas ir teikti išteklius padėtų įtvirtinti stabilumą regione. |
| --- | --- |

(7)

Dabartinė saugumo padėtis KDR gali pablogėti, tuo pačiu labai pablogindama demokratijos, teisinės valstybės bei tarptautinio ir regioninio saugumo stiprinimo procesą. Įsipareigojimas dėti ES politines pastangas ir teikti išteklius padėtų įtvirtinti stabilumą regione.

| (8) | 2003 m. spalio 20 d. KDR Vyriausybė kreipėsi į vyriausiąjį įgaliotinį BUSP su oficialiu prašymu, kad Europos Sąjunga teiktų pagalbą steigiant IPP, kuris turėtų padėti užtikrinti valstybės institucijų apsaugą ir sustiprinti vidaus saugumo aparatą. |
| --- | --- |

(8)

2003 m. spalio 20 d. KDR Vyriausybė kreipėsi į vyriausiąjį įgaliotinį BUSP su oficialiu prašymu, kad Europos Sąjunga teiktų pagalbą steigiant IPP, kuris turėtų padėti užtikrinti valstybės institucijų apsaugą ir sustiprinti vidaus saugumo aparatą.

| (9) | Komisija priėmė sprendimą, kad Europos plėtros fondas (EPF) finansuoja projektą, kuris apima techninę pagalbą, mokymo centro atstatymą ir įrangos tiekimą IPP (išskyrus ginklus ir riaušių metu naudojamą įrangą) bei atitinkamą mokymą. |
| --- | --- |

(9)

Komisija priėmė sprendimą, kad Europos plėtros fondas (EPF) finansuoja projektą, kuris apima techninę pagalbą, mokymo centro atstatymą ir įrangos tiekimą IPP (išskyrus ginklus ir riaušių metu naudojamą įrangą) bei atitinkamą mokymą.

| (10) | ES valstybės narės susitarė pinigais arba natūra teikti įnašus, kurių reikia IPP mokymui ir jo vėlesniam veikimui. Be valstybių narių įnašų, IPP įsteigimui Europos Sąjunga pasiūlys finansinę pagalbą iš ES biudžeto. |
| --- | --- |

(10)

ES valstybės narės susitarė pinigais arba natūra teikti įnašus, kurių reikia IPP mokymui ir jo vėlesniam veikimui. Be valstybių narių įnašų, IPP įsteigimui Europos Sąjunga pasiūlys finansinę pagalbą iš ES biudžeto.

| (11) | Visiems šiems įnašams ir pagalbai yra taikomos konkrečiai su auditu, atskaitomybe ir atsekamumu susijusios naudojimo sąlygos, kurios turi būti nurodytos prisidedančiųjų valstybių ir DKR susitarimo memorandume. |
| --- | --- |

(11)

Visiems šiems įnašams ir pagalbai yra taikomos konkrečiai su auditu, atskaitomybe ir atsekamumu susijusios naudojimo sąlygos, kurios turi būti nurodytos prisidedančiųjų valstybių ir DKR susitarimo memorandume.

| (12) | Taryba gali nuspręsti, kad Europos plėtros fondo projekto įgyvendinimą ir tvarkos palaikymo įrangos, ginklų ir amunicijos teikimą integruotam policijos padaliniui lydėtų Europos saugumo ir gynybos policija (ESGP) stebėsena, mokymas ir konsultacijos, |
| --- | --- |

(12)

Taryba gali nuspręsti, kad Europos plėtros fondo projekto įgyvendinimą ir tvarkos palaikymo įrangos, ginklų ir amunicijos teikimą integruotam policijos padaliniui lydėtų Europos saugumo ir gynybos policija (ESGP) stebėsena, mokymas ir konsultacijos,

PRIĖMĖ ŠIUOS BENDRUOSIUS VEIKSMUS:

1 straipsnis

1.   Teikdama pagalbą integruoto policijos padalinio (IPP) Kinšasoje įsteigimui, Europos Sąjunga remia KDR vidaus saugumo stiprinimo procesą, kuris yra esminis šalies taikos proceso ir vystymosi veiksnys.

2.   Šiuo tikslu ir papildydama EPF finansuojamą veiklą Europos Sąjunga ir jos valstybės narės lėšomis ir/ar įnašais natūra prisideda teikiant KDR Vyriausybei I priede išvardytą tvarkos palaikymo įrangą, ginklus ir amuniciją, kurie laikomi reikalingais steigiant IPP, prireikus įskaitant transportavimo į Kinšasą išlaidas.

2 straipsnis

1.   1 straipsnyje nurodytu tikslu ir laikantis tam tikrų sąlygų, būtent, kad būtų tvarkos palaikymo įrangos, ginklų ir amunicijos audito, atskaitomybės ir atsekamumo tvirtos garantijos:

| a) | valstybės narės susitarė teikti įnašus; |
| --- | --- |

a)

valstybės narės susitarė teikti įnašus;

| b) | be valstybių narių teikiamų įnašų, Europos Sąjunga KDR Vyriausybei teikia finansinę pagalbą neatlygintinos paramos forma. |
| --- | --- |

b)

be valstybių narių teikiamų įnašų, Europos Sąjunga KDR Vyriausybei teikia finansinę pagalbą neatlygintinos paramos forma.

2.   Laikantis šio straipsnio 1 dalyje numatytų įnašams ir pagalbai taikomų sąlygų, reikia siekti didžiausio įmanomo nuoseklumo.

3 straipsnis

1.   Komisijos techninės pagalbos grupė Kinšasoje, glaudžiai konsultuodamasi su prisidedančiomis valstybėmis narėmis, parengia susitarimo memorandumą dėl 2 straipsnio 1 dalies a punkte minėtų įnašų naudojimo sąlygų. Jį pasirašys KDR Vyriausybė ir pirmininkaujanti valstybė narė.

2.   Susitarimo memorandumas konkrečiai nustato:

| — | II priede nurodytų valstybių narių įnašų audito, atskaitomybės ir atsekamumo, įskaitant saugų saugojimą, sąlygas, kurios bus nemažiau griežtos nei tos, kurios taikomos 5 straipsnio 2 dalyje nurodytam finansiniam susitarimui; |
| --- | --- |

—

II priede nurodytų valstybių narių įnašų audito, atskaitomybės ir atsekamumo, įskaitant saugų saugojimą, sąlygas, kurios bus nemažiau griežtos nei tos, kurios taikomos 5 straipsnio 2 dalyje nurodytam finansiniam susitarimui;

| — | kad šių lėšų tvarkymo ir valdymo, įskaitant viešuosius pirkimus, sąlygos yra kuo panašesnės į sąlygas, skirtas 6 straipsnio 2 dalyje nurodytai neatlygintinai paramai; |
| --- | --- |

—

kad šių lėšų tvarkymo ir valdymo, įskaitant viešuosius pirkimus, sąlygos yra kuo panašesnės į sąlygas, skirtas 6 straipsnio 2 dalyje nurodytai neatlygintinai paramai;

| — | kad visi finansiniai įnašai būtų tiesiogiai pervedami KDR vidaus reikalų ministerijai, į tą pačią banko sąskaitą kaip ir KDR Vyriausybei ES teikiama finansinė pagalba. Susitarimą pasirašo trys šalys (KDR Vyriausybė, techninis padėjėjas/projekto policijos vadovas ir tuo metu ES pirmininkaujanti valstybė narė). Už šias lėšas įsigyti pirkiniai oficialiai laikomi KDR Vyriausybės įsigytais pirkiniais; |
| --- | --- |

—

kad visi finansiniai įnašai būtų tiesiogiai pervedami KDR vidaus reikalų ministerijai, į tą pačią banko sąskaitą kaip ir KDR Vyriausybei ES teikiama finansinė pagalba. Susitarimą pasirašo trys šalys (KDR Vyriausybė, techninis padėjėjas/projekto policijos vadovas ir tuo metu ES pirmininkaujanti valstybė narė). Už šias lėšas įsigyti pirkiniai oficialiai laikomi KDR Vyriausybės įsigytais pirkiniais;

| — | kad visi valstybių narių įnašai natūra yra teikiami KDR Vyriausybei ir tampa jos nuosavybe bei yra naudojami tik 1 straipsnyje nustatytais tikslais; |
| --- | --- |

—

kad visi valstybių narių įnašai natūra yra teikiami KDR Vyriausybei ir tampa jos nuosavybe bei yra naudojami tik 1 straipsnyje nustatytais tikslais;

| — | kad techninis padėjėjas/projekto policijos vadovas padės valstybėms narėms, kurios sutiko teikti įnašus natūra, teikdamas visą praktinę informaciją, reikalingą sklandžiai nukreipti tuos įnašus KDR vidaus reikalų ministerijai; |
| --- | --- |

—

kad techninis padėjėjas/projekto policijos vadovas padės valstybėms narėms, kurios sutiko teikti įnašus natūra, teikdamas visą praktinę informaciją, reikalingą sklandžiai nukreipti tuos įnašus KDR vidaus reikalų ministerijai;

| — | kad bus įsteigtas iš techninio padėjėjo/projekto policijos vadovo, pirmininkaujančios valstybės narės, prisidedančių valstybių narių, Komisijos, KDR vidaus reikalų ministerijos ir MONUC atstovų susidedantis vietos iniciatyvinis komitetas, kuris užtikrins bendrą veiklos tęstinumą. Jis ypač prižiūrės, kad būtų laikomasi susitarimo memorandumo nuostatų. KDR vidaus reikalų ministerija išlieka atsakinga už projekto įgyvendinimą. |
| --- | --- |

—

kad bus įsteigtas iš techninio padėjėjo/projekto policijos vadovo, pirmininkaujančios valstybės narės, prisidedančių valstybių narių, Komisijos, KDR vidaus reikalų ministerijos ir MONUC atstovų susidedantis vietos iniciatyvinis komitetas, kuris užtikrins bendrą veiklos tęstinumą. Jis ypač prižiūrės, kad būtų laikomasi susitarimo memorandumo nuostatų. KDR vidaus reikalų ministerija išlieka atsakinga už projekto įgyvendinimą.

4 straipsnis

Valstybių narių pasiūlymu Komisijos skiriamas techninis padėjėjas/projekto policijos vadovas atidžiai stebi, kaip KDR Vyriausybė naudoja 2 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytus įnašus. Glaudžiai bendradarbiaudamas su KDR valdžios institucijomis, jis visų pirma užtikrina, kad būtų laikomasi susitarimo memorandume numatytų sąlygų, įskaitant su auditu, atskaitomybe ir atsekamumu susijusias sąlygas. Techninis padėjėjas/projekto policijos vadovas tuo metu pirmininkaujančiai valstybei narei ir 3 straipsnio 2 dalyje nurodytam iniciatyviniam komitetui rengia reguliarias ataskaitas.

5 straipsnis

1.   2 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytos finansinės pagalbos orientacinė finansinė suma yra 585 000 eurų.

2.   2 straipsnio 1 dalies b punkte minėtos neatlygintinos paramos įgyvendinimas pavedamas Komisijai. Šiuo tikslu ji sudaro finansinį susitarimą su KDR Vyriausybe.

3.   Iš šio straipsnio 1 dalyje nurodytos sumos finansuojamos išlaidos tvarkomos, laikantis bendrajam Europos Sąjungos biudžetui taikomos Bendrijos tvarkos ir taisyklių, išskyrus tai, kad visas išankstinis finansavimas neišlieka Bendrijos nuosavybe. Trečiųjų valstybių piliečiams leidžiama dalyvauti konkursuose dėl kontraktų sudarymo.

6 straipsnis

Pirmininkaujanti valstybė narė ir Komisija reguliariai atsiskaito Tarybai per pastarosios atitinkamas įstaigas, konkrečiai, Politiniam ir saugumo komitetui, dėl šių bendrųjų veiksmų įgyvendinimo ir ypač dėl iniciatyvinio komiteto veiklos.

Politiškai įgyvendinant šiuos bendruosius veiksmus, tuo metu pirmininkaujančią valstybę narę Kinšasoje glaudžiai remia Komisija.

ES specialusis įgaliotinis informuojamas apie šio projekto eigą.

7 straipsnis

Šie bendrieji veiksmai įsigalioja jų priėmimo dieną.

Jie yra peržiūrimi EPF projekto pabaigoje arba bet kuriuo kitu tinkamu metu.

8 straipsnis

Šie bendrieji veiksmai skelbiami Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje, 2004 m. gegužės 17 d.

Tarybos vardu

Prezidentas

B. COWEN

---

(1)  OL L 21, 2004 1 28, p. 25.

1

(2)  OL L 143, 2003 6 11, p. 50.

2

(3)  OL L 318, 2000 12 16, p. 1.

3

(4)  OL L 326, 2003 12 13, p. 37.

4

(5)  OL L 249, 2003 10 1, p. 64.

5

---

I PRIEDAS

1 STRAIPSNYJE NURODYTOS TVARKOS PALAIKYMO ĮRANGOS, GINKLŲ IR AMUNICIJOS ORIENTACINIS SĄRAŠAS

Šis sąrašas yra orientacinis: gali prireikti jį papildyti arba pakeisti.

| | Tvarkos palaikymo įranga







  Kovai naudojami šalmai | 1 008 |
| --- | --- | --- |
| Riaušių malšinimo skydai | 240 |
| Kovai naudojama avalynė | 1 008 |
| Blauzdų apsaugos priemonės | 950 |
| Pečių apsaugos priemonės (poros) | 950 |
| Dilbių apsaugos priemonės | 950 |
| Lazdos | 1 008 |
| Lazdų laikikliai | 1 008 |
| Diržai | 1 008 |
| Antrankiai | 1 000 |
| Kaukės | 950 |
| Minios valdymo/riaušių malšinimo apranga (komplektai) | 1 008 |
| Granatų laikikliai | 193 |
| Plastikiniai antrankiai | 1 000 |
| Gesintuvai | 100 |

Tvarkos palaikymo įranga

Kovai naudojami šalmai

1 008

Riaušių malšinimo skydai

240

Kovai naudojama avalynė

1 008

Blauzdų apsaugos priemonės

950

Pečių apsaugos priemonės (poros)

950

Dilbių apsaugos priemonės

950

Lazdos

1 008

Lazdų laikikliai

1 008

Diržai

1 008

Antrankiai

1 000

Kaukės

950

Minios valdymo/riaušių malšinimo apranga (komplektai)

1 008

Granatų laikikliai

193

Plastikiniai antrankiai

1 000

Gesintuvai

100

| | Ginklai







  Automatiniai pistoletai | 1 008 |
| --- | --- | --- |
| Automatai | 300 |
| Riaušių malšinimo ginklai | 100 |
| Granatsvaidžiai, kuriais šaudoma nuo peties | 100 |

Ginklai

Automatiniai pistoletai

1 008

Automatai

300

Riaušių malšinimo ginklai

100

Granatsvaidžiai, kuriais šaudoma nuo peties

100

| | Amunicija (vienetais)







  Ašarinių dujų dėžutės | 2 000 |
| --- | --- | --- |
| Graižtvinių šautuvų granatos | 5 000 |
| Rankinės granatos | 5 000 |
| 9 mm amunicija | 500 |

Amunicija (vienetais)

Ašarinių dujų dėžutės

2 000

Graižtvinių šautuvų granatos

5 000

Rankinės granatos

5 000

9 mm amunicija

500

| | Kita







  Dokumentų dėklai | 200 |
| --- | --- | --- |
| Žiūronai | 116 |
| Fluorescentiniai švarkai (eismas) | 200 |
| Švilpukai | 1 008 |
| Kompasai | 1 000 |
| Apsauginės liemenės | 400 |

Kita

Dokumentų dėklai

200

Žiūronai

116

Fluorescentiniai švarkai (eismas)

200

Švilpukai

1 008

Kompasai

1 000

Apsauginės liemenės

400

---

II PRIEDAS

3 STRAIPSNIO 2 DALYJE NURODYTI VALSTYBIŲ NARIŲ ĮNAŠAI

| 1. | Šios valstybės narės sutiko teikti įnašus natūra: Belgija, Vokietija ir Vengrija. |
| --- | --- |

1.

Šios valstybės narės sutiko teikti įnašus natūra: Belgija, Vokietija ir Vengrija.

| 2. | Šios valstybės narės sutiko teikti įnašus: Nyderlandai, JK, Švedija (1), Liuksemburgas, Airija ir Danija. |
| --- | --- |

2.

Šios valstybės narės sutiko teikti įnašus: Nyderlandai, JK, Švedija (1), Liuksemburgas, Airija ir Danija.

| 3. | Valstybės narės sutiko teikti įnašus, tiek finansinius, tiek natūra, su sąlyga, kad bus tvirtos garantijos, kuriomis užtikrinama:






  a) | Visiškas valstybių narių ir ES tvarkos palaikymo įrangos, ginklų ir amunicijos eksportui taikomų procedūrų ir įsipareigojimų laikymasis. |
| --- | --- | --- |

3.

Valstybės narės sutiko teikti įnašus, tiek finansinius, tiek natūra, su sąlyga, kad bus tvirtos garantijos, kuriomis užtikrinama:

a)

Visiškas valstybių narių ir ES tvarkos palaikymo įrangos, ginklų ir amunicijos eksportui taikomų procedūrų ir įsipareigojimų laikymasis.

| b) | Visiškas visos IPP suteiktos įrangos, ginklų ir amunicijos atsekamumas. Sudaromas visos tvarkos palaikymo įrangos, ginklų ir amunicijos, suteiktos neatlygintinai arba įsigytos iš finansinių įnašų, aprašas su serijų numeriais, kuris nuolat atnaujinamas. Visą tvarkos palaikymo įrangą, ginklus ir amuniciją turi būti galima atsekti per visą projekto vykdymo laikotarpį. Visa suteikta tvarkos palaikymo įranga, ginklai ir amunicija yra skirta tik IPP naudojimui ir negali būti perduota jokiam kitam padaliniui, ne policijos grupei ar naudotojui arba reeksportuota. |
| --- | --- |

b)

Visiškas visos IPP suteiktos įrangos, ginklų ir amunicijos atsekamumas. Sudaromas visos tvarkos palaikymo įrangos, ginklų ir amunicijos, suteiktos neatlygintinai arba įsigytos iš finansinių įnašų, aprašas su serijų numeriais, kuris nuolat atnaujinamas. Visą tvarkos palaikymo įrangą, ginklus ir amuniciją turi būti galima atsekti per visą projekto vykdymo laikotarpį. Visa suteikta tvarkos palaikymo įranga, ginklai ir amunicija yra skirta tik IPP naudojimui ir negali būti perduota jokiam kitam padaliniui, ne policijos grupei ar naudotojui arba reeksportuota.

| c) | Griežčiausia atskaitomybė už visas lėšas ir tvarkos palaikymo įrangą, ginklus ir amuniciją. KDR Vyriausybė atsiskaito už visą valstybių narių įnašų, tiek finansinių, tiek natūra, panaudojimą siekiant vienintelio 1 straipsnyje aprašyto tikslo. |
| --- | --- |

c)

Griežčiausia atskaitomybė už visas lėšas ir tvarkos palaikymo įrangą, ginklus ir amuniciją. KDR Vyriausybė atsiskaito už visą valstybių narių įnašų, tiek finansinių, tiek natūra, panaudojimą siekiant vienintelio 1 straipsnyje aprašyto tikslo.

| d) | Tinkamas ir veiksmingas išlaidų auditas. Nepriklausomas auditorius patvirtina, kad lėšos naudojamos siekiant 1 straipsnyje aprašyto tikslo. |
| --- | --- |

d)

Tinkamas ir veiksmingas išlaidų auditas. Nepriklausomas auditorius patvirtina, kad lėšos naudojamos siekiant 1 straipsnyje aprašyto tikslo.

| 4. | Danijos finansiniam įnašui galioja papildoma sąlyga, kad jis turi būti naudojamas laikantis EBPO Pagalbos plėtrai komiteto (PPK) pagalbos plėtrai gairių ir apie ją PPK pranešama kaip apie oficialią Danijos pagalbą plėtrai. |
| --- | --- |

4.

Danijos finansiniam įnašui galioja papildoma sąlyga, kad jis turi būti naudojamas laikantis EBPO Pagalbos plėtrai komiteto (PPK) pagalbos plėtrai gairių ir apie ją PPK pranešama kaip apie oficialią Danijos pagalbą plėtrai.

---

(1)  Pagal būtinas nacionalines procedūras.

---

| 19.5.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 182/46 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 182/46

---

TARYBOS BENDRIEJI VEIKSMAI 2004/495/EB

2004 m. gegužės 17 d.

dėl paramos TATENA veiklai pagal jos Branduolinio saugumo programą ir įgyvendinant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 14 straipsnį,

kadangi:

| (1) | 2003 m. gruodžio 12 d. Europos Vadovų Taryba priėmė ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją, kurios III skyriuje numatytas kovos su tokiu platinimu, kurių reikia imtis tiek ES, tiek ir trečiosiose valstybėse, priemonių sąrašas. |
| --- | --- |

(1)

2003 m. gruodžio 12 d. Europos Vadovų Taryba priėmė ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją, kurios III skyriuje numatytas kovos su tokiu platinimu, kurių reikia imtis tiek ES, tiek ir trečiosiose valstybėse, priemonių sąrašas.

| (2) | ES aktyviai įgyvendina šią Strategiją ir vykdo jos III skyriuje nurodytas priemones, ypač suteikiant finansinių išteklių daugiašalių institucijų, tokių kaip Tarptautinė atominės energijos agentūra (TATENA), vykdomiems konkretiems projektams paremti. |
| --- | --- |

(2)

ES aktyviai įgyvendina šią Strategiją ir vykdo jos III skyriuje nurodytas priemones, ypač suteikiant finansinių išteklių daugiašalių institucijų, tokių kaip Tarptautinė atominės energijos agentūra (TATENA), vykdomiems konkretiems projektams paremti.

| (3) | Kiek tai susiję su ES, 2003 m. gruodžio 22 d. Tarybai priėmus direktyvą 2003/122/Euratomas (1) dėl didelio aktyvumo uždarųjų radioaktyvių šaltinių ir nereguliuojamų šaltinių kontrolės, Europos Sąjungoje didelio aktyvumo radioaktyvių šaltinių kontrolės stiprinimas visose trečiosiose valstybėse, remiantis G–8 pranešimu ir veiksmų planu dėl radioaktyvių šaltinių apsaugojimo, tebėra svarbus siektinas tikslas. |
| --- | --- |

(3)

Kiek tai susiję su ES, 2003 m. gruodžio 22 d. Tarybai priėmus direktyvą 2003/122/Euratomas (1) dėl didelio aktyvumo uždarųjų radioaktyvių šaltinių ir nereguliuojamų šaltinių kontrolės, Europos Sąjungoje didelio aktyvumo radioaktyvių šaltinių kontrolės stiprinimas visose trečiosiose valstybėse, remiantis G–8 pranešimu ir veiksmų planu dėl radioaktyvių šaltinių apsaugojimo, tebėra svarbus siektinas tikslas.

| (4) | Branduolinių medžiagų ir objektų fizinės apsaugos gerinimas bei neteisėtos prekybos išaiškinimas ir atsakomieji veiksniai prisideda prie masinio naikinimo ginklų platinimo prevencijos. |
| --- | --- |

(4)

Branduolinių medžiagų ir objektų fizinės apsaugos gerinimas bei neteisėtos prekybos išaiškinimas ir atsakomieji veiksniai prisideda prie masinio naikinimo ginklų platinimo prevencijos.

| (5) | TATENA siekia tų pačių tikslų, kurie išdėstyti 3 ir 4 konstatuojamosiose dalyse. Tai atliekama atsižvelgiant į peržiūrėtą Elgesio kodeksą dėl radioaktyvių šaltinių saugos ir saugumo, kurį 2003 m. spalio mėnesį patvirtino TATENA Valdytojų taryba, ir įgyvendinant jos Branduolinio saugumo planą, finansuojamą savanoriškais įnašais į jos Branduolinio saugumo fondą. |
| --- | --- |

(5)

TATENA siekia tų pačių tikslų, kurie išdėstyti 3 ir 4 konstatuojamosiose dalyse. Tai atliekama atsižvelgiant į peržiūrėtą Elgesio kodeksą dėl radioaktyvių šaltinių saugos ir saugumo, kurį 2003 m. spalio mėnesį patvirtino TATENA Valdytojų taryba, ir įgyvendinant jos Branduolinio saugumo planą, finansuojamą savanoriškais įnašais į jos Branduolinio saugumo fondą.

| (6) | Komisija sutiko, kad jai būtų patikėta tinkamo ES indėlio įgyvendinimo priežiūra, |
| --- | --- |

(6)

Komisija sutiko, kad jai būtų patikėta tinkamo ES indėlio įgyvendinimo priežiūra,

PRIĖMĖ ŠIUOS BENDRUOSIUS VEIKSMUS:

1 straipsnis

1.   Siekdama nedelsiant ir praktiškai įgyvendinti kai kurias ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategijos dalis, ES remia TATENA veiksmus, vykdomus pagal Branduolinio saugumo planą, kurio tikslai yra:

| — | padidintos platinimo rizikos medžiagų ir įrengimų apsaugos stiprinimas bei atitinkamos patirties gilinimas, |
| --- | --- |

—

padidintos platinimo rizikos medžiagų ir įrengimų apsaugos stiprinimas bei atitinkamos patirties gilinimas,

| — | branduolinių medžiagų ir radioaktyvių medžiagų neteisėtos prekybos išaiškinimo ir atsakomųjų veiksmų stiprinimas. |
| --- | --- |

—

branduolinių medžiagų ir radioaktyvių medžiagų neteisėtos prekybos išaiškinimo ir atsakomųjų veiksmų stiprinimas.

2.   ES strategijos priemones atitinka tie TATENA projektai, kuriais siekiama stiprinti:

| — | naudojamų, sandėliuojamų ir transportuojamų branduolinių medžiagų ir kitų radioaktyvių medžiagų bei branduolinių objektų fizinę apsaugą; |
| --- | --- |

—

naudojamų, sandėliuojamų ir transportuojamų branduolinių medžiagų ir kitų radioaktyvių medžiagų bei branduolinių objektų fizinę apsaugą;

| — | radioaktyvių medžiagų, naudojamų nebranduoliniais tikslais, saugumą; |
| --- | --- |

—

radioaktyvių medžiagų, naudojamų nebranduoliniais tikslais, saugumą;

| — | valstybių gebėjimus išaiškinti neteisėtos prekybos atvejus ir imtis atsakomųjų veiksmų. |
| --- | --- |

—

valstybių gebėjimus išaiškinti neteisėtos prekybos atvejus ir imtis atsakomųjų veiksmų.

Šie projektai bus vykdomi šalyse, kurioms reikalinga pagalba branduolinio saugumo srityje.

Pirmiau minėtų projektų išsamus aprašymas pateiktas priede.

2 straipsnis

1.   1 straipsnio 2 dalyje nurodytiems trims projektams įgyvendinti skiriama orientacinė finansinė suma yra 3 329 000 eurų.

2.   Pirmoje dalyje nurodytam iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto finansuojamų išlaidų tvarkymui taikomos biudžeto klausimus reglamentuojančios Bendrijos procedūros ir taisyklės su išimtimi, kad bet koks išankstinis finansavimas nelieka Bendrijos nuosavybe.

3.   Siekdama įgyvendinti 1 straipsnyje nurodytus projektus, Komisija sudarys su TATENA finansinį susitarimą dėl ES indėlio, negrąžinamos dotacijos forma, naudojimo sąlygų. Sudarytinas finansinis susitarimas numatys, kad TATENA užtikrins ES indėlio pastebimumą, atitinkamą jo dydžiui.

4.   Komisija pateikia ES indėlio įgyvendinimo ataskaitą Tarybai kartu su pirmininkaujančia valstybe nare.

3 straipsnis

Pirmininkaujanti valstybė narė kartu su Komisija yra atsakingos už šių bendrųjų veiksmų įgyvendinimą. Komisijai pavedama 1 straipsnyje nurodytų projektų tinkamo įgyvendinimo priežiūra.

4 straipsnis

Šie bendrieji veiksmai įsigalioja jų priėmimo dieną.

Jie netenka galios praėjus 15 mėnesių nuo jų priėmimo.

5 straipsnis

Šie bendrieji veiksmai skelbiami Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje, 2004 m. gegužės 17 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

B. COWEN

---

(1)  OL L 346, 2003 12 31, p. 57.

1

---

PRIEDAS

ES parama TATENA veiklai pagal jos Branduolinio saugumo programą ir įgyvendinant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją

1.   Aprašymas

2002 m. kovo mėnesį Tarptautinės atominės energijos agentūros (TATENA) Valdytojų taryba patvirtino veiksmų, skirtų apsaugai nuo branduolinio terorizmo, planą. Plane pateikiamas išsamus požiūris į branduolinį saugumą, pripažįstant poreikį apsaugoti branduolines ir kitas radioaktyvias medžiagas „nuo gimimo iki mirties“. Naudojamų, sandėliuojamų ir transportuojamų medžiagų apsauga ir saugumas yra pagrindinė priemonė gerinant saugumo lygį bei jį tokį išlaikant ilgą laiką. Tačiau nepavykus medžiagų apsaugoti arba jei medžiagoms jų buvimo vietoje dar netaikoma apsauga, turi būti įtvirtintos priemonės, skirtos išaiškinti vagystes ar bandymus medžiagas išvežti kontrabanda.

Visose TATENA šalyse narėse, taip pat ir šalyse, dar nesančiose TATENA narėmis, yra didelis poreikis remti šias pastangas. Tačiau šie projektai pirmiausia yra skirti pietryčių Europos šalims: Bulgarijai, Turkijai, Albanijai, Bosnijai ir Hercegovinai, Kroatijai, Serbijai ir Juodkalnijai, Buvusiai Jugoslavijos Respublikai Makedonijai, Moldovai ir Rumunijai bei Vidurio Azijos regiono šalims: Kazachstanui, Kirgizijai, Uzbekistanui, Tadžikistanui ir Turkmėnistanui. Veiksmai taip pat numatyti Armėnijoje, Azerbaidžane ir Gruzijoje.

Visų pirma siekiant nustatyti prioritetus bus vykdoma įvertinimo misija – Tarptautinė branduolinio saugumo misija. Šiuo tikslu, pripažintų ekspertų grupė įvertins dabartinę branduolinio saugumo priemonių, taikomų pirmiau minėtose šalyse, būklę ir pateiks rekomendacijas dėl jų patobulinimo. Rekomendacijos, kuriose aptariama tyčinių veikų, susijusių su branduolinėmis ir kitomis radioaktyviomis medžiagomis, įskaitant naudojamas nebranduoliniais tikslais medžiagas bei branduolinius objektus, prevencijos ar išaiškinimo ir atsakomųjų veiksmų esama būklė bei jos pagerinimo poreikis, taps pagrindu apibrėžiant tolesnę pagalbą.

Įgyvendinus šią įvertinimo misiją bus numatyti prioritetai nustatant ne daugiau kaip šešias šalis kiekvienam projektui, kurio biudžetą sudarys ES paramos lėšos.

Vėliau projektai pasirinktose šalyse bus vykdomi trijose srityse:

| 1. | Naudojamų, sandėliuojamų ir transportuojamų branduolinių medžiagų ir kitų radioaktyvių medžiagų bei branduolinių objektų fizinės apsaugos stiprinimas.
  Turi būti užtikrinama pakankama branduoliniuose objektuose ir vietovėse naudojamų ar sandėliuojamų medžiagų atskaitomybė ir apsauga, siekiant vagystės ar sabotažo prevencijos. Veiksminga kontrolės sistema turėtų nustatyti tai, ką reikia įgyvendinti valstybės ir operatoriaus lygmeniu. |
| --- | --- |

1.

Naudojamų, sandėliuojamų ir transportuojamų branduolinių medžiagų ir kitų radioaktyvių medžiagų bei branduolinių objektų fizinės apsaugos stiprinimas.

Turi būti užtikrinama pakankama branduoliniuose objektuose ir vietovėse naudojamų ar sandėliuojamų medžiagų atskaitomybė ir apsauga, siekiant vagystės ar sabotažo prevencijos. Veiksminga kontrolės sistema turėtų nustatyti tai, ką reikia įgyvendinti valstybės ir operatoriaus lygmeniu.

| 2. | Radioaktyvių medžiagų, naudojamų nebranduoliniais tikslais, saugumo stiprinimas.
  Radioaktyvios medžiagos ir kai kuriais atvejais branduolinių medžiagų žaliavos dažnai yra naudojamos nebranduoliniais tikslais, t. y. medicinoje ar pramonėje. Kai kurios iš šių žaliavų yra labai radioaktyvios ir priklauso 1 – 3 kategorijoms, apibrėžtoms TATENA TECDOC „Radioaktyvių žaliavų suskirstyme“. Šios žaliavos, jas netinkamai kontroliuojant ir apsaugant, gali patekti į blogas rankas ir būti naudojamos tyčinėse veikose. Kontrolės sistemos, taikomos radioaktyvių medžiagų naudojimui, sandėliavimui ir transportavimui, turi būti veiksmingos ir turi tinkamai funkcionuoti. Stipriai veikiančios pažeidžiamos radioaktyvios žaliavos, jas naudojant ar sandėliuojant, turėtų būti apsaugotos nuo tyčinių veikų, o kai jų daugiau nebereikia, jos turėtų būti išardomos ir laidojamos kaip radioaktyvios atliekos saugiose ir patikimose saugyklose. |
| --- | --- |

2.

Radioaktyvių medžiagų, naudojamų nebranduoliniais tikslais, saugumo stiprinimas.

Radioaktyvios medžiagos ir kai kuriais atvejais branduolinių medžiagų žaliavos dažnai yra naudojamos nebranduoliniais tikslais, t. y. medicinoje ar pramonėje. Kai kurios iš šių žaliavų yra labai radioaktyvios ir priklauso 1 – 3 kategorijoms, apibrėžtoms TATENA TECDOC „Radioaktyvių žaliavų suskirstyme“. Šios žaliavos, jas netinkamai kontroliuojant ir apsaugant, gali patekti į blogas rankas ir būti naudojamos tyčinėse veikose. Kontrolės sistemos, taikomos radioaktyvių medžiagų naudojimui, sandėliavimui ir transportavimui, turi būti veiksmingos ir turi tinkamai funkcionuoti. Stipriai veikiančios pažeidžiamos radioaktyvios žaliavos, jas naudojant ar sandėliuojant, turėtų būti apsaugotos nuo tyčinių veikų, o kai jų daugiau nebereikia, jos turėtų būti išardomos ir laidojamos kaip radioaktyvios atliekos saugiose ir patikimose saugyklose.

| 3. | Valstybės gebėjimų išaiškinti neteisėtos prekybos atvejus ir imtis atsakomųjų veiksmų stiprinimas.
  Neteisėta prekyba – tai situacija, susijusi su nesankcionuotu, tyčiniu ar netyčiniu branduolinių ir kitų radioaktyvių medžiagų gavimu, tiekimu, naudojimu, perdavimu ar laidojimu, kai kertama arba nekertama tarpvalstybinė siena.
  Teroristų gaminami neapdirbti branduoliniai sprogstamieji įtaisai ar radiologiniai išsisklaidantys įtaisai negali būti konstruojami nepanaudojus medžiagų, įgytų neteisėtos prekybos būdu. Be to, padidintos rizikos įrengimai ir technologijos, skirtos gaminti padidintos rizikos medžiagas ar konstruoti neapdirbtą branduolinį sprogstamąjį įtaisą, taip pati gali būti įgyti neteisėtos prekybos būdu. Galima manyti, kad medžiagų ar technologijų tarpvalstybinis judėjimas yra būtinas, kad jos pasiektų galutinę paskirties vietą. Todėl kovai su neteisėta prekyba valstybės turi nustatyti reikalingas kontrolės sistemas, taip pat ir technines sistemas (įskaitant patogius naudoti prietaisus) bei turėti sienos perėjimo punktuose nustatytas procedūras ir prieinamą informaciją, skirtą išaiškinti bandymus gabenti kontrabanda radioaktyvias medžiagas (įskaitant skiliąsias, radioaktyvias medžiagas) ar nesankcionuotos prekybos padidintos rizikos įrengimais ir technologijomis atvejus.
  Taip pat reikia turėti veiksmingas priemones, skirtas reaguoti į tokius veiksmus ir taip pat į bet kuriuos radioaktyvių medžiagų grobimus. Teisėsaugos institucijų darbuotojai (muitinės, policijos ir t. t.) dažnai nemokomi naudotis susekimo įranga ir todėl gali neaptikti padidintos rizikos įrengimų ir technologijų. Todėl šių pareigūnų mokymas yra nepaprastai svarbus užtikrinant sėkmingą neteisėtos prekybos išaiškinimo priemonių taikymą. Skirtingų kategorijų pareigūnams turėtų būti taikomas skirtingas mokymas tiek mokant naudotis susekimo prietaisais, tiek mokant suvokti prietaiso duomenis, kad būtų galima spręsti dėl tolesnių veiksmų. |
| --- | --- |

3.

Valstybės gebėjimų išaiškinti neteisėtos prekybos atvejus ir imtis atsakomųjų veiksmų stiprinimas.

Neteisėta prekyba – tai situacija, susijusi su nesankcionuotu, tyčiniu ar netyčiniu branduolinių ir kitų radioaktyvių medžiagų gavimu, tiekimu, naudojimu, perdavimu ar laidojimu, kai kertama arba nekertama tarpvalstybinė siena.

Teroristų gaminami neapdirbti branduoliniai sprogstamieji įtaisai ar radiologiniai išsisklaidantys įtaisai negali būti konstruojami nepanaudojus medžiagų, įgytų neteisėtos prekybos būdu. Be to, padidintos rizikos įrengimai ir technologijos, skirtos gaminti padidintos rizikos medžiagas ar konstruoti neapdirbtą branduolinį sprogstamąjį įtaisą, taip pati gali būti įgyti neteisėtos prekybos būdu. Galima manyti, kad medžiagų ar technologijų tarpvalstybinis judėjimas yra būtinas, kad jos pasiektų galutinę paskirties vietą. Todėl kovai su neteisėta prekyba valstybės turi nustatyti reikalingas kontrolės sistemas, taip pat ir technines sistemas (įskaitant patogius naudoti prietaisus) bei turėti sienos perėjimo punktuose nustatytas procedūras ir prieinamą informaciją, skirtą išaiškinti bandymus gabenti kontrabanda radioaktyvias medžiagas (įskaitant skiliąsias, radioaktyvias medžiagas) ar nesankcionuotos prekybos padidintos rizikos įrengimais ir technologijomis atvejus.

Taip pat reikia turėti veiksmingas priemones, skirtas reaguoti į tokius veiksmus ir taip pat į bet kuriuos radioaktyvių medžiagų grobimus. Teisėsaugos institucijų darbuotojai (muitinės, policijos ir t. t.) dažnai nemokomi naudotis susekimo įranga ir todėl gali neaptikti padidintos rizikos įrengimų ir technologijų. Todėl šių pareigūnų mokymas yra nepaprastai svarbus užtikrinant sėkmingą neteisėtos prekybos išaiškinimo priemonių taikymą. Skirtingų kategorijų pareigūnams turėtų būti taikomas skirtingas mokymas tiek mokant naudotis susekimo prietaisais, tiek mokant suvokti prietaiso duomenis, kad būtų galima spręsti dėl tolesnių veiksmų.

2.   Tikslai

Bendrasis tikslas: pasirinktose šalyse sustiprinti branduolinį saugumą.

2.1.   Įvertinimo misija: tarptautinių branduolinio saugumo misijų finansavimas

INSServ misijas vykdys TATENA, siekdama nustatyti branduolinio saugumo stiprinimo poreikį kiekvienoje iš 1 punkte minėtų 17 šalių. Misijos vertins medžiagų branduolinio ir nebranduolinio panaudojimo fizinę apsaugą ir saugumą, įskaitant reikalingas kontrolės sistemas, taip pat ir priimtas priemones kovai su neteisėta prekyba.

Projektai, esantys pirmiau minėtos didelės apimties branduolinio saugumo misijos dalimi:

| — | bus pradėti įvertinant branduolinių ir kitų radioaktyvių medžiagų fizinės apsaugos būklę ir bet kurių tyrimų ar branduolinių objektų ar vietovių, kuriose šios medžiagos naudojamos ar sandėliuojamos, apsaugą. 17 šalių iš viso yra 26 branduoliniai objektai ar vietovės. Tolesniam modernizavimui ir paramai bus pasirinkta dalis objektų ir vietovių, kuriose yra šių medžiagų; |
| --- | --- |

—

bus pradėti įvertinant branduolinių ir kitų radioaktyvių medžiagų fizinės apsaugos būklę ir bet kurių tyrimų ar branduolinių objektų ar vietovių, kuriose šios medžiagos naudojamos ar sandėliuojamos, apsaugą. 17 šalių iš viso yra 26 branduoliniai objektai ar vietovės. Tolesniam modernizavimui ir paramai bus pasirinkta dalis objektų ir vietovių, kuriose yra šių medžiagų;

| — | nustatys neatidėliotinus poreikius modernizuoti kontrolės infrastruktūrą 17 šalių bei taip pat nustatys poreikį papildomai sustiprinti stipriai veikiančių, pažeidžiamų šaltinių apsaugą. Įvykdžius šią misiją, taip pat bus nustatyta speciali įranga, kurios reikia užtikrinant apsaugą; |
| --- | --- |

—

nustatys neatidėliotinus poreikius modernizuoti kontrolės infrastruktūrą 17 šalių bei taip pat nustatys poreikį papildomai sustiprinti stipriai veikiančių, pažeidžiamų šaltinių apsaugą. Įvykdžius šią misiją, taip pat bus nustatyta speciali įranga, kurios reikia užtikrinant apsaugą;

| — | apims esamos gebėjimų būklės įvertinimą, taip pat įvertins, kokios sąlygos reikalingos pagerinti valstybės kovos su neteisėta prekyba priemones. |
| --- | --- |

—

apims esamos gebėjimų būklės įvertinimą, taip pat įvertins, kokios sąlygos reikalingos pagerinti valstybės kovos su neteisėta prekyba priemones.

2.2.   Specialių veiksmų, kuriuos įvertinimo misija apibrėžė kaip prioritetus, įgyvendinimas

1 projektas

Naudojamų, sandėliuojamų ir transportuojamų branduolinių medžiagų ir kitų radioaktyvių medžiagų bei branduolinių objektų fizinės apsaugos stiprinimas

Projekto tikslas: pasirinktose šalyse sustiprinti branduolinių ir kitų radioaktyvių medžiagų apsaugą.

Projekto rezultatai:

| — | modernizuota pasirinktų objektų ir prioritetinių vietovių fizinė apsauga; |
| --- | --- |

—

modernizuota pasirinktų objektų ir prioritetinių vietovių fizinė apsauga;

| — | ekspertams padedant pagerinta fizinei apsaugai skirta nacionalinė kontrolės infrastruktūra; |
| --- | --- |

—

ekspertams padedant pagerinta fizinei apsaugai skirta nacionalinė kontrolės infrastruktūra;

| — | pasirinktose šalyse organizuotas personalo mokymas. |
| --- | --- |

—

pasirinktose šalyse organizuotas personalo mokymas.

2 projektas

Radioaktyvių medžiagų, naudojamų nebranduoliniais tikslais, saugumo stiprinimas

Projekto tikslas: pasirinktose šalyse sustiprinti radioaktyvių medžiagų, naudojamų nebranduoliniais tikslais, saugumą.

Projekto rezultatai:

| — | ekspertams padedant pagerinta radioaktyvių medžiagų saugumui skirta nacionalinė kontrolės sistema; |
| --- | --- |

—

ekspertams padedant pagerinta radioaktyvių medžiagų saugumui skirta nacionalinė kontrolės sistema;

| — | apsaugoti, arba, prireikus, demontuoti ar pašalinti iki 30 pažeidžiamų šaltinių; |
| --- | --- |

—

apsaugoti, arba, prireikus, demontuoti ar pašalinti iki 30 pažeidžiamų šaltinių;

| — | pasirinktose šalyse organizuotas personalo mokymas. |
| --- | --- |

—

pasirinktose šalyse organizuotas personalo mokymas.

3 projektas

Valstybių gebėjimų išaiškinti neteisėtos prekybos atvejus ir imtis atsakomųjų veiksmų stiprinimas

Projekto tikslas: pasirinktose šalyse sustiprinti valstybės gebėjimus išaiškinti neteisėtos prekybos atvejus ir imtis atsakomųjų veiksmų.

Projekto rezultatai:

| — | iš laisvai prieinamų ir valstybių kontaktinių institucijų surinkta ir įvertinta išplėstinė informacija apie neteisėtą branduolinių medžiagų prekybą, siekiant patobulinti žinias apie tokią prekybą ir jos aplinkybes. Ši informacija taip pat padės išskirti prioritetus įvairiuose veiksmuose, kurių imamasi kovai su neteisėta prekyba; |
| --- | --- |

—

iš laisvai prieinamų ir valstybių kontaktinių institucijų surinkta ir įvertinta išplėstinė informacija apie neteisėtą branduolinių medžiagų prekybą, siekiant patobulinti žinias apie tokią prekybą ir jos aplinkybes. Ši informacija taip pat padės išskirti prioritetus įvairiuose veiksmuose, kurių imamasi kovai su neteisėta prekyba;

| — | padedant ekspertams pasirinktose šalyse sukurtos nacionalinės sistemos, skirtos kovoti su neteisėta prekyba ir pagerinti radioaktyvių medžiagų, padidintos rizikos branduolinės įrangos ir technologijų tarpvalstybinio judėjimo kontrolės nacionalinį koordinavimą; |
| --- | --- |

—

padedant ekspertams pasirinktose šalyse sukurtos nacionalinės sistemos, skirtos kovoti su neteisėta prekyba ir pagerinti radioaktyvių medžiagų, padidintos rizikos branduolinės įrangos ir technologijų tarpvalstybinio judėjimo kontrolės nacionalinį koordinavimą;

| — | pasirinktuose sienos kirtimo punktuose modernizuota sienos kontrolės įranga; |
| --- | --- |

—

pasirinktuose sienos kirtimo punktuose modernizuota sienos kontrolės įranga;

| — | organizuotas teisėsaugos institucijų personalo mokymas. |
| --- | --- |

—

organizuotas teisėsaugos institucijų personalo mokymas.

3.   Trukmė

Įvertinimo misija bus įgyvendinta per tris mėnesius nuo finansinio susitarimo tarp Komisijos ir TATENA pasirašymo. Trys projektai vykdomi kartu per ateinančius 12 mėnesių.

Numatoma visa šių bendrųjų veiksmų įgyvendinimo trukmė yra 15 mėnesių.

4.   Naudos gavėjai

Naudos gavėjai yra šalių, kuriose bus vykdomas įvertinimas ir šie projektai. Jų valdžios institucijoms bus padedama išsiaiškinti silpnąsias vietas bei teikiama parama randant sprendimą ir didinant saugumą.

5.   Organizacija, kuriai patikimas projekto įgyvendinimas

Projekto įgyvendinimas patikimas Tarptautinės atominės energijos agentūrai. Tarptautines branduolinio saugumo misijas vykdo TATENA šalių narių ekspertai įprastiniu TATENA misijų vykdymo būdu. Tris projektus tiesiogiai įgyvendins TATENA darbuotojai, TATENA šalių narių parinkti ekspertai ar rangovai. Įgyvendinant šiuos bendruosius veiksmus, rangovų vykdomiems bet kuriems prekių, darbų ar paslaugų pirkimams taikomos galiojančios TATENA taisyklės ir procedūros, išsamiai išdėstytos Europos bendrijos indėlio susitarime su tarptautine organizacija.

6.   Trečiosios šalies dalyvavimas

Šie bendrieji veiksmai projektą finansuoja 100 %. TATENA šalių narių ekspertai gali būti laikomi trečiąja šalimi. Jie dirba pagal įprastines TATENA ekspertų darbo taisykles.

7.   Numatomos reikalingos lėšos

ES indėlis bus skirtas įvertinimo misijai ir 2.2 punkte aprašytų trijų projektų įgyvendinimui. Numatomos išlaidos yra šios:

| Branduolinio saugumo misijos (17 šalių): | 303 000 eurų |
| --- | --- |
| 1 projektas (6 šalys): | 854 200 eurų |
| 2 projektas (6 šalys): | 1 136 700 eurų |
| 3 projektas (6 šalys): | 946 600 eurų |

Branduolinio saugumo misijos (17 šalių):

303 000 eurų

1 projektas (6 šalys):

854 200 eurų

2 projektas (6 šalys):

1 136 700 eurų

3 projektas (6 šalys):

946 600 eurų

Be to, nenumatytoms išlaidoms įtraukiamas apie 3% leistinų išlaidų dydžio (bendra suma – 88 500 eurų) specialusis fondas.

8.   Orientacinė finansinė suma projekto išlaidoms padengti

Visos projekto išlaidos yra 3 329 000 eurų.

---