# Uradni list C 283/11.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 283 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6611. avgust 2023 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 283

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6611. avgust 2023

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | |
| | EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2022–2023Seje: 13.–16. februarja 2023SPREJETA BESEDILA | 1 |

Vsebina

Stran

EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2022–2023Seje: 13.–16. februarja 2023SPREJETA BESEDILA

EVROPSKI PARLAMENT

1

---

| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| --- | --- |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlament |
| | sreda 15. februarja 2023 |
| 2023/C 283/01 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2023 o položaju nekdanjega gruzijskega predsednika Mihaila Sakašvilija (2023/2543(RSP)) | 2 |
| 2023/C 283/02 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2023 o prednostnih nalogah EU za 67. zasedanje Komisije OZN o položaju žensk (2022/2839(RSP)) | 5 |
| | četrtek 16. februarja 2023 |
| 2023/C 283/03 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2023 o položaju zagovornikov človekovih pravic v Esvatiniju, zlasti umoru Thulanija Maseka (2023/2551(RSP)) | 12 |
| 2023/C 283/04 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2023 o nasilju nad opozicijskimi aktivisti v Ekvatorialni Gvineji, zlasti primeru Julia Obame Mefumana (2023/2552(RSP)) | 14 |
| 2023/C 283/05 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2023 o nehumanih razmerah v zaporu za Alekseja Navalnega (2023/2553(RSP)) | 16 |
| 2023/C 283/06 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2023 o strategiji EU za spodbujanje industrijske konkurenčnosti, trgovine in kakovostnih delovnih mest (2023/2513(RSP)) | 18 |
| 2023/C 283/07 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2023 o nadaljnjem ukrepanju na podlagi zahtev Parlamenta za okrepitev integritete evropskih institucij (2023/2571(RSP)) | 27 |
| 2023/C 283/08 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2023 o ustanovitvi neodvisnega organa EU za etiko (2023/2555(RSP)) | 31 |
| 2023/C 283/09 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2023 o letu dni od ruske invazije in vojaške agresije v Ukrajini (2023/2558(RSP)) | 34 |
| 2023/C 283/10 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2023 o Evropski centralni banki – letno poročilo za leto 2022 (2022/2037(INI)) | 40 |
| 2023/C 283/11 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2023 o razvoju strategije EU za kolesarjenje (2022/2909(RSP)) | 48 |
| 2023/C 283/12 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2023 o sporočilu Evropske komisije o zagotavljanju razpoložljivosti in cenovne dostopnosti gnojil (2022/2982(RSP)) | 51 |

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

sreda 15. februarja 2023

2023/C 283/01

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2023 o položaju nekdanjega gruzijskega predsednika Mihaila Sakašvilija (2023/2543(RSP))

2

2023/C 283/02

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2023 o prednostnih nalogah EU za 67. zasedanje Komisije OZN o položaju žensk (2022/2839(RSP))

5

četrtek 16. februarja 2023

2023/C 283/03

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2023 o položaju zagovornikov človekovih pravic v Esvatiniju, zlasti umoru Thulanija Maseka (2023/2551(RSP))

12

2023/C 283/04

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2023 o nasilju nad opozicijskimi aktivisti v Ekvatorialni Gvineji, zlasti primeru Julia Obame Mefumana (2023/2552(RSP))

14

2023/C 283/05

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2023 o nehumanih razmerah v zaporu za Alekseja Navalnega (2023/2553(RSP))

16

2023/C 283/06

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2023 o strategiji EU za spodbujanje industrijske konkurenčnosti, trgovine in kakovostnih delovnih mest (2023/2513(RSP))

18

2023/C 283/07

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2023 o nadaljnjem ukrepanju na podlagi zahtev Parlamenta za okrepitev integritete evropskih institucij (2023/2571(RSP))

27

2023/C 283/08

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2023 o ustanovitvi neodvisnega organa EU za etiko (2023/2555(RSP))

31

2023/C 283/09

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2023 o letu dni od ruske invazije in vojaške agresije v Ukrajini (2023/2558(RSP))

34

2023/C 283/10

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2023 o Evropski centralni banki – letno poročilo za leto 2022 (2022/2037(INI))

40

2023/C 283/11

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2023 o razvoju strategije EU za kolesarjenje (2022/2909(RSP))

48

2023/C 283/12

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2023 o sporočilu Evropske komisije o zagotavljanju razpoložljivosti in cenovne dostopnosti gnojil (2022/2982(RSP))

51

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | Evropski parlament |
| | torek 14. februarja 2023 |
| 2023/C 283/13 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2023 o spremembi sklepa z dne 10. marca 2022 o ustanovitvi Posebnega odbor o tujem vmešavanju v vse demokratične procese v Evropski uniji, tudi o dezinformacijah (INGE 2), ter o prilagoditvi njegovega imena in pristojnosti (2023/2566(RSO)) | 60 |
| 2023/C 283/14 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2023 o ustanovitvi pododbora za javno zdravje (2023/2565(RSO)) | 64 |
| 2023/C 283/15 | P9_TA(2023)0032Pravice Unije pri izvrševanju in izvajanju Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva ter Sporazuma o trgovini in sodelovanju EU-Združeno kraljestvoZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2023 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi pravil za uveljavljanje pravic Unije pri izvajanju in izvrševanju Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo ter Sporazuma o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani (COM(2022)0089 – C9-0059/2022 – 2022/0068(COD))P9_TC1-COD(2022)0068Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. februarja 2023 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2023/... Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi pravil za uveljavljanje pravic Unije pri izvajanju in izvrševanju Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo ter Sporazuma o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani | 65 |
| 2023/C 283/16 | P9_TA(2023)0033Program Unije za varno povezljivost za obdobje 2023–2027Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2023 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Programa Unije za varno povezljivost za obdobje 2023–2027 (COM(2022)0057 – C9-0045/2022 – 2022/0039(COD))P9_TC1-COD(2022)0039Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. februarja 2023 z namenom sprejetja Uredba (EU) 2023/... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Programa Unije za varno povezljivost za obdobje 2023–2027 | 66 |
| 2023/C 283/17 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2023 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Prostovoljnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Kooperativno republiko Gvajano o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesnih proizvodov v Evropsko unijo (09272/2022 – C9-0432/2022 – 2022/0142(NLE)) | 68 |
| 2023/C 283/18 | Nezakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2023 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Prostovoljnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Kooperativno republiko Gvajano o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesnih proizvodov v Evropsko unijo (09272/2022 – C9-0432/2022 – 2022/0142M(NLE)) | 69 |
| 2023/C 283/19 | P9_TA(2023)0036Poglavja REPowerEU v načrtih za okrevanje in odpornostZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2023 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2021/241 glede poglavij REPowerEU v načrtih za okrevanje in odpornost ter spremembi Uredbe (EU) 2021/1060, Uredbe (EU) 2021/2115, Direktive 2003/87/ES in Sklepa (EU) 2015/1814 (COM(2022)0231 – C9-0183/2022 – 2022/0164(COD))P9_TC1-COD(2022)0164Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 14. februarja 2023 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2023/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2021/241 glede poglavij REPowerEU v načrtih za okrevanje in odpornost ter spremembi uredb (EU) št. 1303/2013, (EU) 2021/1060 in (EU) 2021/1755 ter Direktive 2003/87/ES | 74 |
| 2023/C 283/20 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2023 o predlogu direktive Sveta o podrobni ureditvi uresničevanja aktivne in pasivne volilne pravice na volitvah v Evropski parlament za državljane Unije, ki prebivajo v državi članici, niso pa njeni državljani (prenovitev) (COM(2021)0732 – C9-0021/2022 – 2021/0372(CNS)) | 76 |
| 2023/C 283/21 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2023 o predlogu direktive Sveta o določitvi podrobne ureditve za uresničevanje volilne pravice in pravice do kandidiranja na lokalnih volitvah državljanov Unije, ki prebivajo v državi članici, v kateri nimajo državljanstva (prenovitev) (COM(2021)0733 – C9-0022/2022 – 2021/0373(CNS)) | 100 |
| 2023/C 283/22 | P9_TA(2023)0039Standardi za emisije CO2 za avtomobile in kombinirana vozilaZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2023 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2019/631 glede krepitve standardov emisijskih vrednosti CO2 za nove osebne avtomobile in nova lahka gospodarska vozila v skladu s povečano podnebno ambicijo Unije (COM(2021)0556 – C9-0322/2021 – 2021/0197(COD))P9_TC1-COD(2021)0197Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 14. februarja 2023 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2023/... Evropskega parlamenta in Sveta spremembi Uredbe (EU) 2019/631 glede krepitve standardov emisijskih vrednosti CO2 za nove osebne avtomobile in nova lahka gospodarska vozila v skladu s povečano podnebno ambicijo Unije | 127 |
| | sreda 15. februarja 2023 |
| 2023/C 283/23 | P9_TA(2023)0040Spremembe uredbe o evropskih dolgoročnih investicijskih skladih (ELTIF)Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2023 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2015/760 v zvezi z obsegom primernih sredstev in naložb, zahtevami glede sestave portfelja in diverzifikacije, pravili glede izposojanja denarja in drugimi pravili skladov ter v zvezi z zahtevami glede pridobitve dovoljenj, naložbenih politik in pogojev delovanja evropskih dolgoročnih investicijskih skladov (COM(2021)0722 – C9-0435/2021 – 2021/0377(COD))P9_TC1-COD(2021)0377Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 15. februarja 2023 z namenom sprejetja Uredba (EU) 2023/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2015/760 glede zahtev v zvezi z naložbenimi politikami in pogoji delovanja evropskih dolgoročnih investicijskih skladov ter področjem uporabe primernih naložbenih sredstev, zahtev glede sestave in diverzifikacije portfelja ter glede izposojanja denarja in drugih pravil sklada | 128 |
| 2023/C 283/24 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2023 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Severno Makedonijo o operativnih dejavnostih, ki jih Evropska agencija za mejno in obalno stražo izvaja v Republiki Severni Makedoniji (12895/2022 – C9-0369/2022 – 2022/0301(NLE)) | 129 |
| 2023/C 283/25 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2023 o osnutku sklepa Sveta o pooblastilu Poljski, da v interesu Evropske unije ratificira spremembo Konvencije o ohranjanju in upravljanju virov saja v osrednjem Beringovem morju (10918/2022 – C9-0293/2022 – 2022/0177(NLE)) | 130 |
| 2023/C 283/26 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2023 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije in njenih držav članic, protokola k Sporazumu o sodelovanju pri civilnem globalnem satelitskem navigacijskem sistemu (GNSS) med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Bolgarije, Republike Hrvaške in Romunije k Evropski uniji (06739/2019 – C9-0366/2022 – 2018/0429(NLE)) | 131 |
| 2023/C 283/27 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2023 o predlogu uredbe Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2021/2085 o ustanovitvi skupnih podjetij v okviru Obzorja Evropa v zvezi s Skupnim podjetjem za čipe (COM(2022)0047 – C9-0113/2022 – 2022/0033(NLE)) | 132 |
| 2023/C 283/28 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2023 o osnutku izvedbenih določb za Statut evropskega varuha človekovih pravic (N9-0065/2022 – C9-0338/2022 – 2022/0903(NLE)) | 142 |
| 2023/C 283/29 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2023 o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi, s strani Evropske unije, Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (COM(2016)0109 – 2016/0062R(NLE)) | 149 |
| | četrtek 16. februarja 2023 |
| 2023/C 283/30 | P9_TA(2023)0052Prehodne določbe za nekatere medicinske pripomočke in in vitro diagnostične medicinske pripomočkeZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2023 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (EU) 2017/745 in (EU) 2017/746 v zvezi s prehodnimi določbami za nekatere medicinske pripomočke in in vitro diagnostične medicinske pripomočke (COM(2023)0010 – C9-0003/2023 – 2023/0005(COD))P9_TC1-COD(2023)0005Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 16. februarja 2023 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2023/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (EU) 2017/745 in (EU) 2017/746 v zvezi s prehodnimi določbami za nekatere medicinske pripomočke in in vitro diagnostične medicinske pripomočke | 163 |

III   Pripravljalni akti

Evropski parlament

torek 14. februarja 2023

2023/C 283/13

Sklep Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2023 o spremembi sklepa z dne 10. marca 2022 o ustanovitvi Posebnega odbor o tujem vmešavanju v vse demokratične procese v Evropski uniji, tudi o dezinformacijah (INGE 2), ter o prilagoditvi njegovega imena in pristojnosti (2023/2566(RSO))

60

2023/C 283/14

Sklep Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2023 o ustanovitvi pododbora za javno zdravje (2023/2565(RSO))

64

2023/C 283/15

P9_TA(2023)0032Pravice Unije pri izvrševanju in izvajanju Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva ter Sporazuma o trgovini in sodelovanju EU-Združeno kraljestvoZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2023 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi pravil za uveljavljanje pravic Unije pri izvajanju in izvrševanju Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo ter Sporazuma o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani (COM(2022)0089 – C9-0059/2022 – 2022/0068(COD))P9_TC1-COD(2022)0068Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. februarja 2023 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2023/... Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi pravil za uveljavljanje pravic Unije pri izvajanju in izvrševanju Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo ter Sporazuma o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani

65

2023/C 283/16

P9_TA(2023)0033Program Unije za varno povezljivost za obdobje 2023–2027Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2023 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Programa Unije za varno povezljivost za obdobje 2023–2027 (COM(2022)0057 – C9-0045/2022 – 2022/0039(COD))P9_TC1-COD(2022)0039Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. februarja 2023 z namenom sprejetja Uredba (EU) 2023/... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Programa Unije za varno povezljivost za obdobje 2023–2027

66

2023/C 283/17

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2023 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Prostovoljnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Kooperativno republiko Gvajano o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesnih proizvodov v Evropsko unijo (09272/2022 – C9-0432/2022 – 2022/0142(NLE))

68

2023/C 283/18

Nezakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2023 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Prostovoljnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Kooperativno republiko Gvajano o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesnih proizvodov v Evropsko unijo (09272/2022 – C9-0432/2022 – 2022/0142M(NLE))

69

2023/C 283/19

P9_TA(2023)0036Poglavja REPowerEU v načrtih za okrevanje in odpornostZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2023 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2021/241 glede poglavij REPowerEU v načrtih za okrevanje in odpornost ter spremembi Uredbe (EU) 2021/1060, Uredbe (EU) 2021/2115, Direktive 2003/87/ES in Sklepa (EU) 2015/1814 (COM(2022)0231 – C9-0183/2022 – 2022/0164(COD))P9_TC1-COD(2022)0164Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 14. februarja 2023 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2023/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2021/241 glede poglavij REPowerEU v načrtih za okrevanje in odpornost ter spremembi uredb (EU) št. 1303/2013, (EU) 2021/1060 in (EU) 2021/1755 ter Direktive 2003/87/ES

74

2023/C 283/20

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2023 o predlogu direktive Sveta o podrobni ureditvi uresničevanja aktivne in pasivne volilne pravice na volitvah v Evropski parlament za državljane Unije, ki prebivajo v državi članici, niso pa njeni državljani (prenovitev) (COM(2021)0732 – C9-0021/2022 – 2021/0372(CNS))

76

2023/C 283/21

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2023 o predlogu direktive Sveta o določitvi podrobne ureditve za uresničevanje volilne pravice in pravice do kandidiranja na lokalnih volitvah državljanov Unije, ki prebivajo v državi članici, v kateri nimajo državljanstva (prenovitev) (COM(2021)0733 – C9-0022/2022 – 2021/0373(CNS))

100

2023/C 283/22

P9_TA(2023)0039Standardi za emisije CO2 za avtomobile in kombinirana vozilaZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2023 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2019/631 glede krepitve standardov emisijskih vrednosti CO2 za nove osebne avtomobile in nova lahka gospodarska vozila v skladu s povečano podnebno ambicijo Unije (COM(2021)0556 – C9-0322/2021 – 2021/0197(COD))P9_TC1-COD(2021)0197Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 14. februarja 2023 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2023/... Evropskega parlamenta in Sveta spremembi Uredbe (EU) 2019/631 glede krepitve standardov emisijskih vrednosti CO2 za nove osebne avtomobile in nova lahka gospodarska vozila v skladu s povečano podnebno ambicijo Unije

2

2

2

127

sreda 15. februarja 2023

2023/C 283/23

P9_TA(2023)0040Spremembe uredbe o evropskih dolgoročnih investicijskih skladih (ELTIF)Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2023 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2015/760 v zvezi z obsegom primernih sredstev in naložb, zahtevami glede sestave portfelja in diverzifikacije, pravili glede izposojanja denarja in drugimi pravili skladov ter v zvezi z zahtevami glede pridobitve dovoljenj, naložbenih politik in pogojev delovanja evropskih dolgoročnih investicijskih skladov (COM(2021)0722 – C9-0435/2021 – 2021/0377(COD))P9_TC1-COD(2021)0377Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 15. februarja 2023 z namenom sprejetja Uredba (EU) 2023/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2015/760 glede zahtev v zvezi z naložbenimi politikami in pogoji delovanja evropskih dolgoročnih investicijskih skladov ter področjem uporabe primernih naložbenih sredstev, zahtev glede sestave in diverzifikacije portfelja ter glede izposojanja denarja in drugih pravil sklada

128

2023/C 283/24

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2023 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Severno Makedonijo o operativnih dejavnostih, ki jih Evropska agencija za mejno in obalno stražo izvaja v Republiki Severni Makedoniji (12895/2022 – C9-0369/2022 – 2022/0301(NLE))

129

2023/C 283/25

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2023 o osnutku sklepa Sveta o pooblastilu Poljski, da v interesu Evropske unije ratificira spremembo Konvencije o ohranjanju in upravljanju virov saja v osrednjem Beringovem morju (10918/2022 – C9-0293/2022 – 2022/0177(NLE))

130

2023/C 283/26

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2023 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije in njenih držav članic, protokola k Sporazumu o sodelovanju pri civilnem globalnem satelitskem navigacijskem sistemu (GNSS) med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Bolgarije, Republike Hrvaške in Romunije k Evropski uniji (06739/2019 – C9-0366/2022 – 2018/0429(NLE))

131

2023/C 283/27

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2023 o predlogu uredbe Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2021/2085 o ustanovitvi skupnih podjetij v okviru Obzorja Evropa v zvezi s Skupnim podjetjem za čipe (COM(2022)0047 – C9-0113/2022 – 2022/0033(NLE))

132

2023/C 283/28

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2023 o osnutku izvedbenih določb za Statut evropskega varuha človekovih pravic (N9-0065/2022 – C9-0338/2022 – 2022/0903(NLE))

142

2023/C 283/29

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2023 o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi, s strani Evropske unije, Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (COM(2016)0109 – 2016/0062R(NLE))

149

četrtek 16. februarja 2023

2023/C 283/30

P9_TA(2023)0052Prehodne določbe za nekatere medicinske pripomočke in in vitro diagnostične medicinske pripomočkeZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2023 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (EU) 2017/745 in (EU) 2017/746 v zvezi s prehodnimi določbami za nekatere medicinske pripomočke in in vitro diagnostične medicinske pripomočke (COM(2023)0010 – C9-0003/2023 – 2023/0005(COD))P9_TC1-COD(2023)0005Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 16. februarja 2023 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2023/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (EU) 2017/745 in (EU) 2017/746 v zvezi s prehodnimi določbami za nekatere medicinske pripomočke in in vitro diagnostične medicinske pripomočke

in vitro

in vitro

in vitro

163

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

11.8.2023

| 11.8.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 283/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

C 283/1

---

EVROPSKI PARLAMENT

ZASEDANJE 2022–2023

Seje: 13.–16. februarja 2023

SPREJETA BESEDILA

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

sreda 15. februarja 2023

| 11.8.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 283/2 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 283/2

---

P9_TA(2023)0046

Položaj nekdanjega gruzijskega predsednika Mihaila Sakašvilija

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2023 o položaju nekdanjega gruzijskega predsednika Mihaila Sakašvilija (2023/2543(RSP))

(2023/C 283/01)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Gruziji, predvsem tiste z dne 9. junija 2022 o kršitvah medijske svobode in varnosti novinarjev v Gruziji (1) in z dne 14. decembra 2022 o izvajanju pridružitvenega sporazuma EU z Gruzijo (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Gruziji, predvsem tiste z dne 9. junija 2022 o kršitvah medijske svobode in varnosti novinarjev v Gruziji (1) in z dne 14. decembra 2022 o izvajanju pridružitvenega sporazuma EU z Gruzijo (2),

| — | ob upoštevanju Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani (3) ter oddelka 1.4 kratkoročnih in srednjeročnih prednostnih nalog iz priporočila št. 1/2022 Pridružitvenega sveta EU-Gruzija z dne 16. avgusta 2022 o pridružitvenem načrtu EU-Gruzija 2021–2027 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani (3) ter oddelka 1.4 kratkoročnih in srednjeročnih prednostnih nalog iz priporočila št. 1/2022 Pridružitvenega sveta EU-Gruzija z dne 16. avgusta 2022 o pridružitvenem načrtu EU-Gruzija 2021–2027 (4),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. junija 2022 z naslovom Mnenje Komisije o prošnji Gruzije za članstvo v Evropski uniji (COM(2022)0405) in sklepov Evropskega sveta z dne 23. in 24. junija 2022 o prošnjah za članstvo, ki so jih vložile Ukrajina, Republika Moldavija in Gruzija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. junija 2022 z naslovom Mnenje Komisije o prošnji Gruzije za članstvo v Evropski uniji (COM(2022)0405) in sklepov Evropskega sveta z dne 23. in 24. junija 2022 o prošnjah za članstvo, ki so jih vložile Ukrajina, Republika Moldavija in Gruzija,

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah, Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah ter Konvencije proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah, Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah ter Konvencije proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju,

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN št. 45/111 o osnovnih načelih za ravnanje z zaporniki in resolucije generalne skupščine OZN št. 70/175 o standardnih minimalnih pravilih OZN za ravnanje z zaporniki (pravila Nelsona Mandele), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN št. 45/111 o osnovnih načelih za ravnanje z zaporniki in resolucije generalne skupščine OZN št. 70/175 o standardnih minimalnih pravilih OZN za ravnanje z zaporniki (pravila Nelsona Mandele),

| — | ob upoštevanju resolucije št. 2463 (2022) Parlamentarne skupščine Sveta Evrope z dne 13. oktobra 2022 o nadaljnjem stopnjevanju agresije Ruske federacije proti Ukrajini, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije št. 2463 (2022) Parlamentarne skupščine Sveta Evrope z dne 13. oktobra 2022 o nadaljnjem stopnjevanju agresije Ruske federacije proti Ukrajini,

| — | ob upoštevanju člena 132(2) in 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(2) in 132(4) Poslovnika,

| A. | ker je bil nekdanji gruzijski predsednik Mihail Sakašvili oktobra 2021 pridržan, ko se je po osmih letih iz izgnanstva vrnil v Gruzijo; |
| --- | --- |

A.

ker je bil nekdanji gruzijski predsednik Mihail Sakašvili oktobra 2021 pridržan, ko se je po osmih letih iz izgnanstva vrnil v Gruzijo;

| B. | ker ga je gruzijsko sodišče leta 2018 v nenavzočnosti obsodilo na šestletno zaporno kazen na podlagi obtožb o zlorabi moči, te obtožbe pa je Mihail Sakašvili zavrnil in označil za politično motivirane; ker mu trenutno grozijo dodatne obtožbe; |
| --- | --- |

B.

ker ga je gruzijsko sodišče leta 2018 v nenavzočnosti obsodilo na šestletno zaporno kazen na podlagi obtožb o zlorabi moči, te obtožbe pa je Mihail Sakašvili zavrnil in označil za politično motivirane; ker mu trenutno grozijo dodatne obtožbe;

| C. | ker je bil novembra 2021 Mihail Sakašvili po gladovni stavki in poročilih o poslabšanju njegovega zdravja premeščen v zaporno bolnišnico; ker je maja 2022 po naročilu uprave za izvrševanje kazenskih sankcij premeščen v civilno bolnišnico, potem ko so neodvisni zdravniki opozorili, da se njegovo stanje sicer ne bi izboljšalo; ker se njegovo zdravstveno stanje od takrat še naprej slabša, izgubil je veliko teže in po nedavnih zdravniških poročilih še vedno ni deležen ustrezne oskrbe, kar vzbuja skrb za njegovo življenje; |
| --- | --- |

C.

ker je bil novembra 2021 Mihail Sakašvili po gladovni stavki in poročilih o poslabšanju njegovega zdravja premeščen v zaporno bolnišnico; ker je maja 2022 po naročilu uprave za izvrševanje kazenskih sankcij premeščen v civilno bolnišnico, potem ko so neodvisni zdravniki opozorili, da se njegovo stanje sicer ne bi izboljšalo; ker se njegovo zdravstveno stanje od takrat še naprej slabša, izgubil je veliko teže in po nedavnih zdravniških poročilih še vedno ni deležen ustrezne oskrbe, kar vzbuja skrb za njegovo življenje;

| D. | ker je v toksikološkem poročilu, ki so ga 28. novembra 2022 pripravili dr. David E. Smith, M. D. in partnerji, ugotovljeno, da je testiranje vzorcev las in nohtov Mihaila Sakašvilija razkrilo prisotnost težkih kovin in drugih agensov ter da več patoloških simptomov, ki se je pojavilo pri njem, kaže, da je bil v zaporu zastrupljen s težkimi kovinami, zaradi česar se njegovo zdravstveno stanje naglo slabša; ker je gruzijska nevladna organizacija za boj proti mučenju decembra 2022 objavila zdravniško poročilo o zdravstvenem stanju Mihaila Sakašvilija, ki temelji na zdravniškem pregledu, ki ga je opravila komisija, sestavljena iz desetih gruzijskih in šestih mednarodnih strokovnjakov; ker je bilo v poročilu ugotovljeno, da ima Sakašvili več kot dvajset zdravstvenih težav, med katerimi je deset resnih, in da je zaradi tega stanja njegovo bivanje v zaporu popolnoma neprimerno; ker je v poročilu navedeno tudi, da bi neustrezno zdravljenje nekaterih Sakašvilijevih bolezni lahko imelo nepopravljive zdravstvene posledice, tudi skrajšano pričakovano življenjsko dobo ali celo smrt; |
| --- | --- |

D.

ker je v toksikološkem poročilu, ki so ga 28. novembra 2022 pripravili dr. David E. Smith, M. D. in partnerji, ugotovljeno, da je testiranje vzorcev las in nohtov Mihaila Sakašvilija razkrilo prisotnost težkih kovin in drugih agensov ter da več patoloških simptomov, ki se je pojavilo pri njem, kaže, da je bil v zaporu zastrupljen s težkimi kovinami, zaradi česar se njegovo zdravstveno stanje naglo slabša; ker je gruzijska nevladna organizacija za boj proti mučenju decembra 2022 objavila zdravniško poročilo o zdravstvenem stanju Mihaila Sakašvilija, ki temelji na zdravniškem pregledu, ki ga je opravila komisija, sestavljena iz desetih gruzijskih in šestih mednarodnih strokovnjakov; ker je bilo v poročilu ugotovljeno, da ima Sakašvili več kot dvajset zdravstvenih težav, med katerimi je deset resnih, in da je zaradi tega stanja njegovo bivanje v zaporu popolnoma neprimerno; ker je v poročilu navedeno tudi, da bi neustrezno zdravljenje nekaterih Sakašvilijevih bolezni lahko imelo nepopravljive zdravstvene posledice, tudi skrajšano pričakovano življenjsko dobo ali celo smrt;

| E. | ker se je glede na mnenje, ki ga je gruzijska varuhinja človekovih pravic predložila sodišču v Tbilisiju, zdravje Mihaila Sakašvilija v zadnjih mesecih dramatično poslabšalo, njegovo stanje pa je ocenjeno kot resno, zaradi česar bi ga bilo treba izpustiti z namenom zdravljenja v skladu s členom 283 gruzijskega zakonika o kazenskem postopku; ker je 6. februarja 2023 sodnik tega sodišča odločil proti izpustitvi Mihaila Sakašvilija ali odlogu izvršitve njegove kazni iz zdravstvenih razlogov; |
| --- | --- |

E.

ker se je glede na mnenje, ki ga je gruzijska varuhinja človekovih pravic predložila sodišču v Tbilisiju, zdravje Mihaila Sakašvilija v zadnjih mesecih dramatično poslabšalo, njegovo stanje pa je ocenjeno kot resno, zaradi česar bi ga bilo treba izpustiti z namenom zdravljenja v skladu s členom 283 gruzijskega zakonika o kazenskem postopku; ker je 6. februarja 2023 sodnik tega sodišča odločil proti izpustitvi Mihaila Sakašvilija ali odlogu izvršitve njegove kazni iz zdravstvenih razlogov;

| F. | ker je Mihail Sakašvili večkrat zaprosil za ustrezno zdravljenje v tujini; |
| --- | --- |

F.

ker je Mihail Sakašvili večkrat zaprosil za ustrezno zdravljenje v tujini;

| G. | ker so vodja delegacije EU in vodje misij držav članic EU, prisotnih v Gruziji, na več srečanjih z gruzijsko vlado izrazili zaskrbljenost zaradi vse slabšega zdravstvenega stanja Mihaila Sakašvilija in opozorili na odgovornost gruzijskih organov, da zaščitijo njegove pravice; |
| --- | --- |

G.

ker so vodja delegacije EU in vodje misij držav članic EU, prisotnih v Gruziji, na več srečanjih z gruzijsko vlado izrazili zaskrbljenost zaradi vse slabšega zdravstvenega stanja Mihaila Sakašvilija in opozorili na odgovornost gruzijskih organov, da zaščitijo njegove pravice;

| H. | ker so številne pomembne gruzijske organizacije civilne družbe podpisale izjave, v katerih so vlado pozvale, naj prevzame odgovornost, da ohrani življenje in zdravje Mihaila Sakašvilija, med drugim izjavo z naslovom Vlada bi morala biti odgovorna za zdravstveno stanje Mihaila Sakašvilija z dne 14. decembra 2022 in izjavo o sojenju Mihailu Sakašviliju z dne 2. februarja 2023; |
| --- | --- |

H.

ker so številne pomembne gruzijske organizacije civilne družbe podpisale izjave, v katerih so vlado pozvale, naj prevzame odgovornost, da ohrani življenje in zdravje Mihaila Sakašvilija, med drugim izjavo z naslovom Vlada bi morala biti odgovorna za zdravstveno stanje Mihaila Sakašvilija z dne 14. decembra 2022 in izjavo o sojenju Mihailu Sakašviliju z dne 2. februarja 2023;

| I. | ker so številni predstavniki mednarodne skupnosti pozvali k takojšnji izpustitvi Mihaila Sakašvilija, med drugimi tudi parlamentarna skupščina Sveta Evrope v resoluciji št. 2463 (2022); |
| --- | --- |

I.

ker so številni predstavniki mednarodne skupnosti pozvali k takojšnji izpustitvi Mihaila Sakašvilija, med drugimi tudi parlamentarna skupščina Sveta Evrope v resoluciji št. 2463 (2022);

| J. | ker gruzijske oblasti doslej niso upoštevale številnih javnih pozivov, naj Mihaila Sakašvilija izpustijo in mu omogočijo zdravljenje v tujini; ker so gruzijske oblasti prav tako zavrnile zahteve za obisk Mihaila Sakašvilija v zaporu, ki so jih podali poslanci Evropskega parlamenta, mednarodni strokovnjaki in tudi gruzijska varuhinja človekovih pravic; ker so visoki uradniki vladajoče gruzijske stranke podali nesprejemljive izjave o zdravstvenem stanju in položaju nekdanjega predsednika Sakašvilija; |
| --- | --- |

J.

ker gruzijske oblasti doslej niso upoštevale številnih javnih pozivov, naj Mihaila Sakašvilija izpustijo in mu omogočijo zdravljenje v tujini; ker so gruzijske oblasti prav tako zavrnile zahteve za obisk Mihaila Sakašvilija v zaporu, ki so jih podali poslanci Evropskega parlamenta, mednarodni strokovnjaki in tudi gruzijska varuhinja človekovih pravic; ker so visoki uradniki vladajoče gruzijske stranke podali nesprejemljive izjave o zdravstvenem stanju in položaju nekdanjega predsednika Sakašvilija;

| 1. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi vse slabšega zdravstvenega stanja nekdanjega predsednika Mihaila Sakašvilija in doslejšnjega neustreznega ukrepanja gruzijskih oblasti; meni, da je ravnanje z zaporniki, kot je nekdanji predsednik Mihail Sakašvili, preizkus tega, ali je gruzijska vlada resnično zavezana evropskim vrednotam in javno izraženim evropskim ambicijam, med drugim tudi glede statusa kandidatke za članstvo v EU; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva gruzijske oblasti, naj izpustijo nekdanjega predsednika Mihaila Sakašvilija in mu iz humanitarnih razlogov, pa tudi zato, da bi se zmanjšala politična polarizacija, omogočijo ustrezno zdravljenje v tujini; je seznanjen z nedavno izjavo gruzijske predsednice, v kateri je vse strani pozvala, naj rešijo primer Mihaila Sakašvilija, da bi se lahko politika ponovno osredotočila na napredek države pri uvajanju evropskih reform, ter predsednico spodbuja, naj uporabi svojo ustavno pravico in Sakašvilija pomilosti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opozarja gruzijske oblasti, da so v skladu z gruzijsko ustavo in mednarodnimi zavezami odgovorne za to, da poskrbijo za zdravje in dobrobit nekdanjega predsednika, mu uredijo ustrezno zdravstveno oskrbo in spoštujejo njegove temeljne pravice in osebno dostojanstvo; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Evropski sveti in Komisijo, naj si dejavneje prizadevata, da bi nekdanjega predsednika Mihaila Sakašvilija izpustili in mu omogočili ustrezno zdravljenje v tujini; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da bo v primeru, da se položaj nekdanjega predsednika Mihaila Sakašvilija tudi v prihodnje ne bo izboljšal, to dodatno škodovalo ugledu Gruzije in otežilo prizadevanja države, da bi postala kandidatka za članstvo v Evropski uniji; meni, da bi bila morebitna smrt Sakašvilija v priporu hud udarec za gruzijsko demokracijo in mednarodni ugled te države; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da v že tako polariziranem političnem ozračju v Gruziji nadaljnje pridržanje Mihaila Sakašvilija le poglablja razdor med vlado in opozicijo ter spodkopava zaupanje javnosti v demokratične institucije; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opozarja, da primer Mihaila Sakašvilija dodatno kaže, kako pomembno bi bilo uvesti resnične reforme pravosodnega sistema; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj še naprej sistematično spremljata sodne obravnave Mihaila Sakašvilija, tako o obtožbah zoper njega kot tistih o njegovi zahtevi za premestitev v tujino; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, Svetu Evrope, Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi ter predsednici, vladi in parlamentu Gruzije. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  UL C 493, 27.12.2022, str. 104.

(2)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0442.

(3)  UL L 261, 30.8.2014, str. 4.

(4)  UL L 218, 23.8.2022, str. 40.

---

| 11.8.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 283/5 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 283/5

---

P9_TA(2023)0048

Prednostne naloge EU za 67. zasedanje Komisije OZN o položaju žensk

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2023 o prednostnih nalogah EU za 67. zasedanje Komisije OZN o položaju žensk (2022/2839(RSP))

(2023/C 283/02)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju 67. zasedanja Komisije OZN o položaju žensk in prednostne teme tega zasedanja, naslovljene Innovation and technological change, and education in the digital age for achieving gender equality and the empowerment of all women and girls (Inovacije in tehnološke spremembe ter izobraževanje v digitalni dobi za dosego enakosti spolov ter krepitev vloge vseh žensk in deklet), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 67. zasedanja Komisije OZN o položaju žensk in prednostne teme tega zasedanja, naslovljene Innovation and technological change, and education in the digital age for achieving gender equality and the empowerment of all women and girls (Inovacije in tehnološke spremembe ter izobraževanje v digitalni dobi za dosego enakosti spolov ter krepitev vloge vseh žensk in deklet),

| — | ob upoštevanju pekinške deklaracije in izhodišč za ukrepanje z dne 15. septembra 1995 ter rezultatov poznejših konferenc o pregledu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pekinške deklaracije in izhodišč za ukrepanje z dne 15. septembra 1995 ter rezultatov poznejših konferenc o pregledu,

| — | ob upoštevanju Konvencije Organizacije združenih narodov (OZN) o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk iz leta 1979, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Organizacije združenih narodov (OZN) o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk iz leta 1979,

| — | ob upoštevanju agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030, načela neprezrtja in zlasti cilja za trajnostni razvoj 4, katerega namen je doseči vključujoče in kakovostno izobraževanje, cilja 5, katerega namen je doseči enakost spolov ter okrepiti vlogo vseh žensk in deklet, cilja 8 za doseganje trajnostne in gospodarske rasti, cilja 9, katerega namen je bistveno povečati dostop do informacijske tehnologije, cilja 10 za zagotavljanje enakih možnosti in zmanjšanje neenakosti ter cilja 13 v zvezi s podnebnimi spremembami, ki omogoča odpravo temeljnih razlogov za neenakost spolov in s tem krepitev odpornosti žensk na podnebne spremembe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030, načela neprezrtja in zlasti cilja za trajnostni razvoj 4, katerega namen je doseči vključujoče in kakovostno izobraževanje, cilja 5, katerega namen je doseči enakost spolov ter okrepiti vlogo vseh žensk in deklet, cilja 8 za doseganje trajnostne in gospodarske rasti, cilja 9, katerega namen je bistveno povečati dostop do informacijske tehnologije, cilja 10 za zagotavljanje enakih možnosti in zmanjšanje neenakosti ter cilja 13 v zvezi s podnebnimi spremembami, ki omogoča odpravo temeljnih razlogov za neenakost spolov in s tem krepitev odpornosti žensk na podnebne spremembe,

| — | ob upoštevanju resolucij Generalne skupščine OZN z dne 16. decembra 2020 z naslovoma Intensification of efforts to prevent and eliminate all forms of violence against women and girls (Okrepitev prizadevanj za boj proti vsem oblikam nasilja nad ženskami in dekleti ter njihovo odpravo) (A/RES/75/161) in The right to privacy in the digital age (Pravica do zasebnosti v digitalni dobi) (A/RES/75/176), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij Generalne skupščine OZN z dne 16. decembra 2020 z naslovoma Intensification of efforts to prevent and eliminate all forms of violence against women and girls (Okrepitev prizadevanj za boj proti vsem oblikam nasilja nad ženskami in dekleti ter njihovo odpravo) (A/RES/75/161) in The right to privacy in the digital age (Pravica do zasebnosti v digitalni dobi) (A/RES/75/176),

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta Združenih Narodov za človekove pravice z dne 5. julija 2018 z naslovom Accelerating efforts to eliminate violence against women and girls: preventing and responding to violence against women and girls in digital contexts (Pospeševanje prizadevanj za odpravo nasilja nad ženskami in dekleti: preprečevanje nasilja nad ženskami in dekleti v digitalnem okolju ter odzivanje nanj) (A/HRC/RES/38/5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta Združenih Narodov za človekove pravice z dne 5. julija 2018 z naslovom Accelerating efforts to eliminate violence against women and girls: preventing and responding to violence against women and girls in digital contexts (Pospeševanje prizadevanj za odpravo nasilja nad ženskami in dekleti: preprečevanje nasilja nad ženskami in dekleti v digitalnem okolju ter odzivanje nanj) (A/HRC/RES/38/5),

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o kibernetski kriminaliteti z dne 23. novembra 2001, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o kibernetski kriminaliteti z dne 23. novembra 2001,

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima z dne 11. maja 2011 (v nadaljnjem besedilu: Istanbulska konvencija), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima z dne 11. maja 2011 (v nadaljnjem besedilu: Istanbulska konvencija),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 10. decembra 2018 o ženskah, miru in varnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 10. decembra 2018 o ženskah, miru in varnosti,

| — | ob upoštevanju pobude EU in OZN, imenovane Spotlight, za odpravo vseh oblik nasilja nad ženskami in dekleti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pobude EU in OZN, imenovane Spotlight, za odpravo vseh oblik nasilja nad ženskami in dekleti,

| — | ob upoštevanju členov 21 in 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 21 in 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina),

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta EU za digitalno izobraževanje za obdobje 2021–2027, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta EU za digitalno izobraževanje za obdobje 2021–2027,

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta EU za enakost spolov in krepitev vloge žensk v zunanjih odnosih za obdobje 2021–2025 (akcijski načrt za enakost spolov III), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta EU za enakost spolov in krepitev vloge žensk v zunanjih odnosih za obdobje 2021–2025 (akcijski načrt za enakost spolov III),

| — | ob upoštevanju strategije EU za enakost spolov za obdobje 2020-2025 z dne 5. marca 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije EU za enakost spolov za obdobje 2020-2025 z dne 5. marca 2020,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2018 o krepitvi vloge in položaja žensk in deklet prek digitalnega sektorja (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2018 o krepitvi vloge in položaja žensk in deklet prek digitalnega sektorja (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2021 o zapolnitvi digitalnega razkoraka med spoloma: udeležba žensk v digitalnem gospodarstvu (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2021 o zapolnitvi digitalnega razkoraka med spoloma: udeležba žensk v digitalnem gospodarstvu (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. junija 2021 o spodbujanju enakosti spolov v izobraževanju in karierah na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. junija 2021 o spodbujanju enakosti spolov v izobraževanju in karierah na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. decembra 2021 s priporočili Komisiji o boju proti nasilju na podlagi spola: spletno nasilje (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. decembra 2021 s priporočili Komisiji o boju proti nasilju na podlagi spola: spletno nasilje (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. maja 2022 o doseganju ekonomske neodvisnosti žensk s podjetništvom in samozaposlovanjem (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. maja 2022 o doseganju ekonomske neodvisnosti žensk s podjetništvom in samozaposlovanjem (5),

| — | ob upoštevanju člena 157(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 157(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju vprašanja Svetu o prednostnih nalogah EU za 67. zasedanje Komisije OZN o položaju žensk (O-000004/2023 – B9-0011/2023), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja Svetu o prednostnih nalogah EU za 67. zasedanje Komisije OZN o položaju žensk (O-000004/2023 – B9-0011/2023),

| — | ob upoštevanju vprašanja Komisiji o prednostnih nalogah EU za 67. zasedanje Komisije OZN o položaju žensk (O-000005/2023 – B9-0012/2023), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja Komisiji o prednostnih nalogah EU za 67. zasedanje Komisije OZN o položaju žensk (O-000005/2023 – B9-0012/2023),

| — | ob upoštevanju členov 136(5) in 132(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 136(5) in 132(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za pravice žensk in enakost spolov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za pravice žensk in enakost spolov,

| A. | ker je enakost spolov temeljno načelo EU, priznano v členu 2 Pogodbe o Evropski uniji in členu 23 Listine; ker je torej upoštevanje vidika spola pomembno orodje za vključevanje tega načela v vse politike, ukrepe in dejavnosti EU, vključno z zunanjim delovanjem; |
| --- | --- |

A.

ker je enakost spolov temeljno načelo EU, priznano v členu 2 Pogodbe o Evropski uniji in členu 23 Listine; ker je torej upoštevanje vidika spola pomembno orodje za vključevanje tega načela v vse politike, ukrepe in dejavnosti EU, vključno z zunanjim delovanjem;

| B. | ker se je na četrti svetovni konferenci o ženskah leta 1995 v Pekingu 189 držav z vsega sveta, tudi Evropska unija in njene države članice, zavezalo, da si bodo prizadevale za enakost spolov in krepitev vloge vseh žensk in deklet; ker cilj 5 agende trajnostnega razvoja, ki so jo leta 2015 sprejele države članice OZN, določa leto 2030 kot rok za dosego enakosti spolov in okrepitev vloge vseh žensk in deklet; ker je v cilju trajnostnega razvoja 5b izrecno navedena večja uporaba tehnoloških pripomočkov, zlasti informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT), za spodbujanje večje vloge žensk in deklet; |
| --- | --- |

B.

ker se je na četrti svetovni konferenci o ženskah leta 1995 v Pekingu 189 držav z vsega sveta, tudi Evropska unija in njene države članice, zavezalo, da si bodo prizadevale za enakost spolov in krepitev vloge vseh žensk in deklet; ker cilj 5 agende trajnostnega razvoja, ki so jo leta 2015 sprejele države članice OZN, določa leto 2030 kot rok za dosego enakosti spolov in okrepitev vloge vseh žensk in deklet; ker je v cilju trajnostnega razvoja 5b izrecno navedena večja uporaba tehnoloških pripomočkov, zlasti informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT), za spodbujanje večje vloge žensk in deklet;

| C. | ker je bilo v pekinških izhodiščih za ukrepanje iz leta 1995 poudarjeno, da je za ženske bistveno ne le, da imajo koristi od tehnologije, temveč tudi, da sodelujejo v procesu od njene zasnove do uporabe, spremljanja in ocenjevanja, ter da obstaja povezava med pristranskim poučevanjem in dejstvom, da so dekleta pogosto odvrnjena od osnovnega izobraževanja na področju matematike, naravoslovja in tehničnih ved ter so zanj prikrajšana; ker izobraževanje, ki upošteva vidik spola, koristi celotnim družbam s prispevanjem k splošni družbeni blaginji, gospodarski rasti in inovacijam; ker spolni stereotipi negativno vplivajo na samozavest deklet za študij na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ter v zvezi z IKT, zaradi česar je ovirana njihova zmožnost za delo v bolje plačanih sektorjih z visoko rastjo; ker sta izobraževanje in usposabljanje, ki upoštevata različnost spolov, bistveni orodji za boj proti škodljivim spolnim stereotipom; ker je leto 2023 evropsko leto spretnosti in bi bilo treba v tem okviru poudarjati pomanjkanje žensk v poklicih in izobraževanju na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike; |
| --- | --- |

C.

ker je bilo v pekinških izhodiščih za ukrepanje iz leta 1995 poudarjeno, da je za ženske bistveno ne le, da imajo koristi od tehnologije, temveč tudi, da sodelujejo v procesu od njene zasnove do uporabe, spremljanja in ocenjevanja, ter da obstaja povezava med pristranskim poučevanjem in dejstvom, da so dekleta pogosto odvrnjena od osnovnega izobraževanja na področju matematike, naravoslovja in tehničnih ved ter so zanj prikrajšana; ker izobraževanje, ki upošteva vidik spola, koristi celotnim družbam s prispevanjem k splošni družbeni blaginji, gospodarski rasti in inovacijam; ker spolni stereotipi negativno vplivajo na samozavest deklet za študij na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ter v zvezi z IKT, zaradi česar je ovirana njihova zmožnost za delo v bolje plačanih sektorjih z visoko rastjo; ker sta izobraževanje in usposabljanje, ki upoštevata različnost spolov, bistveni orodji za boj proti škodljivim spolnim stereotipom; ker je leto 2023 evropsko leto spretnosti in bi bilo treba v tem okviru poudarjati pomanjkanje žensk v poklicih in izobraževanju na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike;

| D. | ker je generalni sekretar OZN António Guterres digitalizacijo opisal kot enega od dveh tektonskih premikov, ki bosta oblikovala 21. stoletje, drugi pa so podnebne spremembe; ker je ploden dostop do digitalnih storitev postal bistven za vključujoče sodelovanje v družbi in gospodarstvu; |
| --- | --- |

D.

ker je generalni sekretar OZN António Guterres digitalizacijo opisal kot enega od dveh tektonskih premikov, ki bosta oblikovala 21. stoletje, drugi pa so podnebne spremembe; ker je ploden dostop do digitalnih storitev postal bistven za vključujoče sodelovanje v družbi in gospodarstvu;

| E. | ker internet uporablja 62 % moških v primerjavi z le 57 % žensk; ker se digitalni razkorak med spoloma sicer zmanjšuje v vseh regijah, vendar so ženske v številnih najrevnejših državah na svetu še vedno digitalno marginalizirane, zlasti na oddaljenih in podeželskih območjih, saj vsaj 1,7 milijarde žensk globalnega juga še vedno nima dostopa do interneta (6); ker ta razkorak obstaja ne glede na splošno raven dostopa IKT v državi, gospodarsko uspešnost, raven dohodkov ali geografsko lokacijo ter se zaradi vse naprednejših in dražjih tehnologij povečuje (7); ker bi se lahko svetovni bruto domači proizvod (BDP) z omogočitvijo dostopa do spleta dodatnim 600 milijonom ženskam in dekletom povečal za kar 18 milijard USD (8); |
| --- | --- |

E.

ker internet uporablja 62 % moških v primerjavi z le 57 % žensk; ker se digitalni razkorak med spoloma sicer zmanjšuje v vseh regijah, vendar so ženske v številnih najrevnejših državah na svetu še vedno digitalno marginalizirane, zlasti na oddaljenih in podeželskih območjih, saj vsaj 1,7 milijarde žensk globalnega juga še vedno nima dostopa do interneta (6); ker ta razkorak obstaja ne glede na splošno raven dostopa IKT v državi, gospodarsko uspešnost, raven dohodkov ali geografsko lokacijo ter se zaradi vse naprednejših in dražjih tehnologij povečuje (7); ker bi se lahko svetovni bruto domači proizvod (BDP) z omogočitvijo dostopa do spleta dodatnim 600 milijonom ženskam in dekletom povečal za kar 18 milijard USD (8);

| F. | ker lahko le digitalna preobrazba, ki upošteva vidik spola, zagotovi priložnosti, ki so potrebne za spremembo negativnih vzorcev zaposlovanja, pristranskih glede na spol; ker se ženske še vedno spopadajo s strukturnimi in kulturnimi ovirami pri sodelovanju v vseh vidikih digitalnega prehoda, kar lahko škodljivo vpliva na njihov dostop do trga dela in položaj na njem; ker so ženske premalo zastopane v bolje plačanih sektorjih v visoko rastjo, kot so poklici na področju IKT, naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, medtem ko jih nadpovprečno veliko opravlja neplačano delo in prekarne zaposlitve (9); ker lahko majhno število žensk, ki delajo v sektorjih inovativne in prebojne tehnologije, negativno vpliva na snovanje, razvoj in uvajanje novih tehnologij, s tem pa povzroča nadaljevanje sedanjih diskriminatornih praks in stereotipov, vključno z razvojem algoritmov, ki so pristranski glede na spol; ker je pomembno, da so ženske in dekleta sestavni del procesa digitalne preobrazbe, da bi lahko postale ključne akterke pri inovacijah in tehnoloških spremembah, obenem pa bi imele od njih polno korist; |
| --- | --- |

F.

ker lahko le digitalna preobrazba, ki upošteva vidik spola, zagotovi priložnosti, ki so potrebne za spremembo negativnih vzorcev zaposlovanja, pristranskih glede na spol; ker se ženske še vedno spopadajo s strukturnimi in kulturnimi ovirami pri sodelovanju v vseh vidikih digitalnega prehoda, kar lahko škodljivo vpliva na njihov dostop do trga dela in položaj na njem; ker so ženske premalo zastopane v bolje plačanih sektorjih v visoko rastjo, kot so poklici na področju IKT, naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, medtem ko jih nadpovprečno veliko opravlja neplačano delo in prekarne zaposlitve (9); ker lahko majhno število žensk, ki delajo v sektorjih inovativne in prebojne tehnologije, negativno vpliva na snovanje, razvoj in uvajanje novih tehnologij, s tem pa povzroča nadaljevanje sedanjih diskriminatornih praks in stereotipov, vključno z razvojem algoritmov, ki so pristranski glede na spol; ker je pomembno, da so ženske in dekleta sestavni del procesa digitalne preobrazbe, da bi lahko postale ključne akterke pri inovacijah in tehnoloških spremembah, obenem pa bi imele od njih polno korist;

| G. | ker je število študentk na svetovni ravni večje od števila študentov in ker je bilo leta 2019 54 % univerzitetnih diplomantov žensk (10), medtem ko samo 18 % žensk v terciarnem izobraževanju študira naravoslovje, tehnologijo, inženirstvo in matematiko v primerjavi s 35 % moških (11); ker veliko žensk opusti visokošolsko izobraževanje na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ter kariero v tem sektorju ali pa ne izkoristi akademskih priložnosti v sektorju zaradi neenakih spolnih vlog v družinskem življenju, vključno z neenakim deležem neplačanih obveznosti oskrbe, ki jih imajo ženske in moški v gospodinjstvu, neravnovesja med družinskim in poklicnim življenjem, organizacijskih omejitev, nadlegovanja, pristranskosti na delovnem mestu in pomanjkanja priložnosti za karierno napredovanje; ker bo premajhna raznolikost v poklicih in sektorjih naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike negativno vplivala na dobičkonosnost podjetij in gospodarsko blaginjo, kar bi lahko pripeljalo do tega, da ne bi uresničili spodbude za evropsko gospodarstvo v višini 16 milijard EUR BDP, ker se žensk ne spodbuja k sodelovanju v digitalnem sektorju; |
| --- | --- |

G.

ker je število študentk na svetovni ravni večje od števila študentov in ker je bilo leta 2019 54 % univerzitetnih diplomantov žensk (10), medtem ko samo 18 % žensk v terciarnem izobraževanju študira naravoslovje, tehnologijo, inženirstvo in matematiko v primerjavi s 35 % moških (11); ker veliko žensk opusti visokošolsko izobraževanje na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ter kariero v tem sektorju ali pa ne izkoristi akademskih priložnosti v sektorju zaradi neenakih spolnih vlog v družinskem življenju, vključno z neenakim deležem neplačanih obveznosti oskrbe, ki jih imajo ženske in moški v gospodinjstvu, neravnovesja med družinskim in poklicnim življenjem, organizacijskih omejitev, nadlegovanja, pristranskosti na delovnem mestu in pomanjkanja priložnosti za karierno napredovanje; ker bo premajhna raznolikost v poklicih in sektorjih naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike negativno vplivala na dobičkonosnost podjetij in gospodarsko blaginjo, kar bi lahko pripeljalo do tega, da ne bi uresničili spodbude za evropsko gospodarstvo v višini 16 milijard EUR BDP, ker se žensk ne spodbuja k sodelovanju v digitalnem sektorju;

| H. | ker so po podatkih Mednarodne organizacije dela (MOD) ženske na svetovni ravni plačane približno 20 % manj kot moški; ker je plačna vrzel med spoloma v sektorjih, v katerih prevladujejo moški, kot so IKT in tehnološka podjetja, še večja; ker ženske v enakih tehnoloških vlogah zaslužijo približno 28 % manj kot njihovi moški kolegi (12); |
| --- | --- |

H.

ker so po podatkih Mednarodne organizacije dela (MOD) ženske na svetovni ravni plačane približno 20 % manj kot moški; ker je plačna vrzel med spoloma v sektorjih, v katerih prevladujejo moški, kot so IKT in tehnološka podjetja, še večja; ker ženske v enakih tehnoloških vlogah zaslužijo približno 28 % manj kot njihovi moški kolegi (12);

| I. | ker sta ekonomska neodvisnost in večja vloga žensk bistveni za doseganje enakosti spolov in zagotavljanje pravic žensk; ker to vključuje zmožnost za polno udejstvovanje v družbi, vključno z nadzorom nad lastnim časom, življenjem, telesno avtonomijo, samouresničevanjem ter enakim dostopom do trgov dela, državljanskega udejstvovanja in odločanja na vseh ravneh v gospodarstvu; ker so za spodbujanje ekonomske neodvisnosti potrebni priznanje in ustrezno plačilo v feminiziranih sektorjih dela, ki so sistematično premalo plačani in premalo cenjeni, ter uvedba ustreznih ukrepov, da se ženskam zagotovi enako sodelovanje na trgih dela, enako plačilo za enako delo ali delo enake vrednosti, dostop do priložnosti za dostojno delo ter delitev gospodinjskih in negovalnih obveznosti in priznanje zanje; |
| --- | --- |

I.

ker sta ekonomska neodvisnost in večja vloga žensk bistveni za doseganje enakosti spolov in zagotavljanje pravic žensk; ker to vključuje zmožnost za polno udejstvovanje v družbi, vključno z nadzorom nad lastnim časom, življenjem, telesno avtonomijo, samouresničevanjem ter enakim dostopom do trgov dela, državljanskega udejstvovanja in odločanja na vseh ravneh v gospodarstvu; ker so za spodbujanje ekonomske neodvisnosti potrebni priznanje in ustrezno plačilo v feminiziranih sektorjih dela, ki so sistematično premalo plačani in premalo cenjeni, ter uvedba ustreznih ukrepov, da se ženskam zagotovi enako sodelovanje na trgih dela, enako plačilo za enako delo ali delo enake vrednosti, dostop do priložnosti za dostojno delo ter delitev gospodinjskih in negovalnih obveznosti in priznanje zanje;

| J. | ker ženske, ki se spopadajo z več presečnimi oblikami diskriminacije, še težje vstopijo v sektor naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike; ker revne ženske in ženske na območjih z omejeno infrastrukturo, zlasti podeželskih območjih, doživljajo digitalno diskriminacijo, diskriminacijo zaradi spola in življenja na podeželju ter naletijo na ovire pri dostopu do uporabe digitalnih tehnologij zaradi njihove cenovne nedostopnosti, nizke digitalne pismenosti in negativnih družbenih norm; |
| --- | --- |

J.

ker ženske, ki se spopadajo z več presečnimi oblikami diskriminacije, še težje vstopijo v sektor naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike; ker revne ženske in ženske na območjih z omejeno infrastrukturo, zlasti podeželskih območjih, doživljajo digitalno diskriminacijo, diskriminacijo zaradi spola in življenja na podeželju ter naletijo na ovire pri dostopu do uporabe digitalnih tehnologij zaradi njihove cenovne nedostopnosti, nizke digitalne pismenosti in negativnih družbenih norm;

| K. | ker ženske sestavljajo le marginalen odstotek vlagateljev tveganega kapitala, poslovnih angelov in vlagateljev; ker na tovrstnih delovnih mestih zaposlenih bistveno manj žensk, pri čemer je bistveno manj tudi ustanoviteljic in lastnic zasebnih in zagonskih podjetij; |
| --- | --- |

K.

ker ženske sestavljajo le marginalen odstotek vlagateljev tveganega kapitala, poslovnih angelov in vlagateljev; ker na tovrstnih delovnih mestih zaposlenih bistveno manj žensk, pri čemer je bistveno manj tudi ustanoviteljic in lastnic zasebnih in zagonskih podjetij;

| L. | ker je razsežnost spola v digitalni preobrazbi priznana v strategiji EU za enakost spolov za obdobje 2020–2025 in akcijskem načrtu EU za enakost spolov III; ker je spodbujanje enakega dostopa žensk do neizkoriščenega potenciala digitalnih tehnologij osrednji del digitalne strategije EU in trajnostne rasti; |
| --- | --- |

L.

ker je razsežnost spola v digitalni preobrazbi priznana v strategiji EU za enakost spolov za obdobje 2020–2025 in akcijskem načrtu EU za enakost spolov III; ker je spodbujanje enakega dostopa žensk do neizkoriščenega potenciala digitalnih tehnologij osrednji del digitalne strategije EU in trajnostne rasti;

| M. | ker nasilje na podlagi spola ni omejeno na fizično nasilje, temveč vključuje tudi spletno nasilje na podlagi spola; ker je po ocenah ena od desetih žensk po 15. letu starosti že doživela eno od oblik spletnega nasilja (13); ker je med pandemijo covida-19 nasilje na podlagi spola eksponentno naraslo, vključno s spletnim nasiljem in nasiljem, ki ga omogočajo IKT; ker je študija organizacije World Wide Web Foundation, ki je bila izvedena leta 2020 in je vključevala anketirance iz 180 držav, razkrila, da je 52 % mladih žensk in deklet doživelo spletne zlorabe ter da 64 % anketirancev pozna nekoga, ki je bil žrtev spletne zlorabe; |
| --- | --- |

M.

ker nasilje na podlagi spola ni omejeno na fizično nasilje, temveč vključuje tudi spletno nasilje na podlagi spola; ker je po ocenah ena od desetih žensk po 15. letu starosti že doživela eno od oblik spletnega nasilja (13); ker je med pandemijo covida-19 nasilje na podlagi spola eksponentno naraslo, vključno s spletnim nasiljem in nasiljem, ki ga omogočajo IKT; ker je študija organizacije World Wide Web Foundation, ki je bila izvedena leta 2020 in je vključevala anketirance iz 180 držav, razkrila, da je 52 % mladih žensk in deklet doživelo spletne zlorabe ter da 64 % anketirancev pozna nekoga, ki je bil žrtev spletne zlorabe;

| N. | ker je eno od petih deklet (19 %) prenehalo uporabljati platformo družbenega medija ali bistveno zmanjšalo njeno uporabo po tem, ko so ga nadlegovali, eno od desetih (12 %) pa se je začelo izražati drugače (14); ker več kot tretjina (37 %) deklet iz etničnih manjšin, ki so doživela zlorabo, pravi, da so tarče zaradi svoje rase ali etnične pripadnosti, medtem ko več kot polovica (56 %) oseb, ki se opredeljujejo kot lezbijke, geji, biseksualne, transspolne, interspolne in queer osebe (LGBTIQ+), navaja, da jih nadlegujejo zaradi njihove spolne identitete ali spolne usmerjenosti; |
| --- | --- |

N.

ker je eno od petih deklet (19 %) prenehalo uporabljati platformo družbenega medija ali bistveno zmanjšalo njeno uporabo po tem, ko so ga nadlegovali, eno od desetih (12 %) pa se je začelo izražati drugače (14); ker več kot tretjina (37 %) deklet iz etničnih manjšin, ki so doživela zlorabo, pravi, da so tarče zaradi svoje rase ali etnične pripadnosti, medtem ko več kot polovica (56 %) oseb, ki se opredeljujejo kot lezbijke, geji, biseksualne, transspolne, interspolne in queer osebe (LGBTIQ+), navaja, da jih nadlegujejo zaradi njihove spolne identitete ali spolne usmerjenosti;

| O. | ker vzpon novih pametnih naprav in interneta stvari ponuja dodatne priložnosti za zlorabo, ki jo omogoča tehnologija; |
| --- | --- |

O.

ker vzpon novih pametnih naprav in interneta stvari ponuja dodatne priložnosti za zlorabo, ki jo omogoča tehnologija;

| P. | ker je izobraževanje ključno za preprečevanje spletnega nasilja na podlagi spola, tudi prek digitalne pismenosti ter znanj in spretnosti, kot sta kibernetska higiena in netiketa, pa tudi za izgradnjo izobraževalnega okolja, ki bo vključevalo vidik spola in odpravljalo spolne stereotipe, kar bi moral biti bistven element vsake javne politike, katere cilj je odprava spletnega nasilja na podlagi spola; ker ima lahko tehnologija pomembno vlogo pri preprečevanju spletnega nasilja; |
| --- | --- |

P.

ker je izobraževanje ključno za preprečevanje spletnega nasilja na podlagi spola, tudi prek digitalne pismenosti ter znanj in spretnosti, kot sta kibernetska higiena in netiketa, pa tudi za izgradnjo izobraževalnega okolja, ki bo vključevalo vidik spola in odpravljalo spolne stereotipe, kar bi moral biti bistven element vsake javne politike, katere cilj je odprava spletnega nasilja na podlagi spola; ker ima lahko tehnologija pomembno vlogo pri preprečevanju spletnega nasilja;

| Q. | ker razvoj novih načinov dela in delo na daljavo pomenita vrsto izzivov in priložnosti za ženske in ravnovesje med njihovim zasebnim in poklicnim življenjem; ker razvoj novih možnosti za učenje na daljavo zagotavlja nove priložnosti, da ženske in dekleta premostijo digitalni in izobrazbeni razkorak; |
| --- | --- |

Q.

ker razvoj novih načinov dela in delo na daljavo pomenita vrsto izzivov in priložnosti za ženske in ravnovesje med njihovim zasebnim in poklicnim življenjem; ker razvoj novih možnosti za učenje na daljavo zagotavlja nove priložnosti, da ženske in dekleta premostijo digitalni in izobrazbeni razkorak;

| 1. | na Svet naslavlja naslednja priporočila:






  (a) | naj ponovno potrdi svojo neomajno zavezanost pekinškim izhodiščem za ukrepanje in naknadnim konferencam o pregledu ter ukrepom za enakost spolov, ki so v njih začrtani; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

naj ponovno potrdi svojo neomajno zavezanost pekinškim izhodiščem za ukrepanje in naknadnim konferencam o pregledu ter ukrepom za enakost spolov, ki so v njih začrtani;

| (b) | naj zagotovi polno vključenost Parlamenta in njegovega Odbora za pravice žensk in enakost spolov v postopek odločanja o stališču EU na 67. zasedanju Komisije OZN o položaju žensk; prav tako naj mu pred pogajanji zagotovi ustrezne informacije in dostop do dokumenta o stališču EU; |
| --- | --- |

(b)

naj zagotovi polno vključenost Parlamenta in njegovega Odbora za pravice žensk in enakost spolov v postopek odločanja o stališču EU na 67. zasedanju Komisije OZN o položaju žensk; prav tako naj mu pred pogajanji zagotovi ustrezne informacije in dostop do dokumenta o stališču EU;

| (c) | naj zagotovi, da bo EU odločno prevzela vodilno vlogo in imela enotno stališče o pomenu krepitve vloge žensk in deklet v vsej njihovi raznolikosti ter doseganju enakosti spolov v digitalni preobrazbi; naj odločno ukrepa, da bi nedvoumno obsodili sedanje nazadovanje glede enakosti spolov, vključno s politikami in poskusi, ki spodkopavajo pravice, samostojnost in emancipacijo žensk na vseh področjih; naj podpre pozive k standardizaciji pravic žensk; |
| --- | --- |

(c)

naj zagotovi, da bo EU odločno prevzela vodilno vlogo in imela enotno stališče o pomenu krepitve vloge žensk in deklet v vsej njihovi raznolikosti ter doseganju enakosti spolov v digitalni preobrazbi; naj odločno ukrepa, da bi nedvoumno obsodili sedanje nazadovanje glede enakosti spolov, vključno s politikami in poskusi, ki spodkopavajo pravice, samostojnost in emancipacijo žensk na vseh področjih; naj podpre pozive k standardizaciji pravic žensk;

| (d) | naj kar najodločneje obsodi uporabo posilstva in spolnega nasilja kot orožja v oboroženih spopadih, zlasti njuno sedanjo uporabo v neupravičenem napadu Rusije na Ukrajino, pa tudi v drugih konfliktih, na primer v Tigraju v Etiopiji; naj obsodi vse oblike nasilja na podlagi spola, vključno s spletnim nasiljem, ter vse oblike diskriminacije na podlagi spola, saj so to kršitve človekovih pravic, ki onemogočajo doseganje enakosti spolov in s tem resnično enakih družb; |
| --- | --- |

(d)

naj kar najodločneje obsodi uporabo posilstva in spolnega nasilja kot orožja v oboroženih spopadih, zlasti njuno sedanjo uporabo v neupravičenem napadu Rusije na Ukrajino, pa tudi v drugih konfliktih, na primer v Tigraju v Etiopiji; naj obsodi vse oblike nasilja na podlagi spola, vključno s spletnim nasiljem, ter vse oblike diskriminacije na podlagi spola, saj so to kršitve človekovih pravic, ki onemogočajo doseganje enakosti spolov in s tem resnično enakih družb;

| (e) | naj izrazi odločno podporo delu Agencije OZN za ženske, ki je osrednji subjekt v sistemu Združenih narodov za spodbujanje pravic žensk v vsej njihovi raznolikosti in povezovanje vseh ustreznih deležnikov s tega področja, da bi uvedla spremembe v politiki in usklajevala ukrepanje; naj pozove vse države članice Združenih narodov, skupaj z EU, naj agenciji zagotovijo ustrezno financiranje; |
| --- | --- |

(e)

naj izrazi odločno podporo delu Agencije OZN za ženske, ki je osrednji subjekt v sistemu Združenih narodov za spodbujanje pravic žensk v vsej njihovi raznolikosti in povezovanje vseh ustreznih deležnikov s tega področja, da bi uvedla spremembe v politiki in usklajevala ukrepanje; naj pozove vse države članice Združenih narodov, skupaj z EU, naj agenciji zagotovijo ustrezno financiranje;

| (f) | naj ponovno potrdi zaveze enakosti spolov in krepitvi vloge vseh žensk in deklet, sprejete na ustreznih vrhunskih srečanjih in konferencah OZN, vključno z Mednarodno konferenco o prebivalstvu in razvoju ter njenim akcijskim programom in sklepnimi dokumenti njenih pregledov; |
| --- | --- |

(f)

naj ponovno potrdi zaveze enakosti spolov in krepitvi vloge vseh žensk in deklet, sprejete na ustreznih vrhunskih srečanjih in konferencah OZN, vključno z Mednarodno konferenco o prebivalstvu in razvoju ter njenim akcijskim programom in sklepnimi dokumenti njenih pregledov;

| (g) | naj poudari potrebo po lajšanju in povečanju dostopa žensk po vsem svetu do informacij in izobraževanja, tudi na področju naravoslovja, tehnologije in ekonomije, da se izboljšajo njihovo znanje, spretnosti in priložnosti; naj poudari, da je pomembno vključevati vidik spola v digitalno izobraževanje na vseh ravneh in da je treba odpraviti digitalni razkorak med spoloma ter vsakršno diskriminacijo na podlagi spola pri dostopu do izobraževanja na vseh ravneh, od predšolske vzgoje do visokošolskega izobraževanja v formalnih, neformalnih in priložnostnih okoljih ter od načrtovanja infrastrukture do usposabljanja učiteljev; naj poudari, da je za odpravo digitalne neenakosti in doseganje polnega potenciala žensk in deklet po vsem svetu potreben širši človeški in gospodarski razvoj; |
| --- | --- |

(g)

naj poudari potrebo po lajšanju in povečanju dostopa žensk po vsem svetu do informacij in izobraževanja, tudi na področju naravoslovja, tehnologije in ekonomije, da se izboljšajo njihovo znanje, spretnosti in priložnosti; naj poudari, da je pomembno vključevati vidik spola v digitalno izobraževanje na vseh ravneh in da je treba odpraviti digitalni razkorak med spoloma ter vsakršno diskriminacijo na podlagi spola pri dostopu do izobraževanja na vseh ravneh, od predšolske vzgoje do visokošolskega izobraževanja v formalnih, neformalnih in priložnostnih okoljih ter od načrtovanja infrastrukture do usposabljanja učiteljev; naj poudari, da je za odpravo digitalne neenakosti in doseganje polnega potenciala žensk in deklet po vsem svetu potreben širši človeški in gospodarski razvoj;

| (h) | naj zagovarja boljši dostop deklet, žensk in oseb z nekonvencionalnimi spolnimi identitetami do univerzalno dostopne, varne in zanesljive digitalne povezljivosti, da se vključijo tudi tiste na podeželju in oddaljenih območjih; |
| --- | --- |

(h)

naj zagovarja boljši dostop deklet, žensk in oseb z nekonvencionalnimi spolnimi identitetami do univerzalno dostopne, varne in zanesljive digitalne povezljivosti, da se vključijo tudi tiste na podeželju in oddaljenih območjih;

| (i) | naj poudari, da je treba zagotavljati univerzalen in poln dostop do spletnih informacij o spolnem in reproduktivnem zdravju in pravicah, vključno s pravico do varnega in zakonitega splava, ter zanesljive postopke, ki preprečujejo zlorabo osebnih podatkov proti osebam, ki želijo opraviti splav; |
| --- | --- |

(i)

naj poudari, da je treba zagotavljati univerzalen in poln dostop do spletnih informacij o spolnem in reproduktivnem zdravju in pravicah, vključno s pravico do varnega in zakonitega splava, ter zanesljive postopke, ki preprečujejo zlorabo osebnih podatkov proti osebam, ki želijo opraviti splav;

| (j) | naj ponovno poudari, da je treba izboljšati vključenost žensk in deklet ter njihovo udejstvovanje v družbi; naj ponovno poudari, da je treba pospešiti napredek glede enakosti spolov, tudi s spodbujanjem zakonov, politik, proračunov in institucij, ki si prizadevajo za enakost spolov; naj ponovno poudari tudi, da so potrebna večja vlaganja v statistične podatke, razčlenjene glede na spol, ker je zdaj na voljo manj kot polovica podatkov, potrebnih za spremljanje cilja trajnostnega razvoja 5; |
| --- | --- |

(j)

naj ponovno poudari, da je treba izboljšati vključenost žensk in deklet ter njihovo udejstvovanje v družbi; naj ponovno poudari, da je treba pospešiti napredek glede enakosti spolov, tudi s spodbujanjem zakonov, politik, proračunov in institucij, ki si prizadevajo za enakost spolov; naj ponovno poudari tudi, da so potrebna večja vlaganja v statistične podatke, razčlenjene glede na spol, ker je zdaj na voljo manj kot polovica podatkov, potrebnih za spremljanje cilja trajnostnega razvoja 5;

| (k) | naj navede, da mora okrevanje po pandemiji potekati v skladu z zelenim in digitalnim prehodom ter da bodo imele kompetence na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike vedno pomembnejšo vlogo v gospodarstvu prihodnosti; |
| --- | --- |

(k)

naj navede, da mora okrevanje po pandemiji potekati v skladu z zelenim in digitalnim prehodom ter da bodo imele kompetence na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike vedno pomembnejšo vlogo v gospodarstvu prihodnosti;

| (l) | naj upošteva, da se je digitalni prehod pospešil zaradi odzivov na pandemijo covida-19 ter da bo v prihodnje na trgu dela več povpraševanja po strokovnjakih za tehnologijo; naj v tem okviru navede, da se ločevanje po spolu v izobraževanju o IKT in poklicih v zvezi z IKT nadaljuje ter da se lahko digitalni razkorak zato še poveča, če ne bo ustrezno obravnavan; |
| --- | --- |

(l)

naj upošteva, da se je digitalni prehod pospešil zaradi odzivov na pandemijo covida-19 ter da bo v prihodnje na trgu dela več povpraševanja po strokovnjakih za tehnologijo; naj v tem okviru navede, da se ločevanje po spolu v izobraževanju o IKT in poklicih v zvezi z IKT nadaljuje ter da se lahko digitalni razkorak zato še poveča, če ne bo ustrezno obravnavan;

| (m) | naj zagotovi, da bodo vse politike, povezane z digitalnim prehodom, upoštevale s spolom povezane potrebe in ne bodo negativno vplivale na ženske, dekleta in osebe z nekonvencionalnimi spolnimi identitetami; naj pokaže večjo zavzetost pri zbiranju in analizi podatkov, razčlenjenih po spolu, med drugim o družbenem spolu, dohodku, izobrazbi, zaposlitvi in starosti, da se omogočijo informirane in inovativne politike, ki so potrebne za boljše razumevanje in pravno urejanje digitalnega prostora, če naj bo rezultat večja pravičnost, pa tudi pri zbiranju in analizi podatkov o marginaliziranih skupinah, da se zajame položaj ljudi, ki se spopadajo z večplastno diskriminacijo; |
| --- | --- |

(m)

naj zagotovi, da bodo vse politike, povezane z digitalnim prehodom, upoštevale s spolom povezane potrebe in ne bodo negativno vplivale na ženske, dekleta in osebe z nekonvencionalnimi spolnimi identitetami; naj pokaže večjo zavzetost pri zbiranju in analizi podatkov, razčlenjenih po spolu, med drugim o družbenem spolu, dohodku, izobrazbi, zaposlitvi in starosti, da se omogočijo informirane in inovativne politike, ki so potrebne za boljše razumevanje in pravno urejanje digitalnega prostora, če naj bo rezultat večja pravičnost, pa tudi pri zbiranju in analizi podatkov o marginaliziranih skupinah, da se zajame položaj ljudi, ki se spopadajo z večplastno diskriminacijo;

| (n) | naj ponovno poudari, da sta ekonomska neodvisnost in večja vloga žensk bistveni za doseganje enakosti spolov in zagotavljanje pravic žensk; naj poudari, da je za zagotavljanje, da bodo delovna mesta v naravoslovju, tehnologiji, inženirstvu in matematiki koristila in bila dostopna vsem, pomembno ženskam v vsej njihovi raznolikosti zagotoviti dostop do novih zaposlitvenih priložnosti v digitalnem prehodu; naj poudari, da je treba podpirati podjetništvo žensk, pri čemer je treba odpraviti spolne stereotipe in norme, ki ženske in dekleta odvračajo od tehnologije; naj poudari, da je treba podpirati digitalne inovatorke v več industrijskih okoljih, da bi zgradili vključujoče digitalno gospodarstvo; naj se bori proti spolnim stereotipom in spodbuja več vzornic, ki močno vplivajo na priložnosti deklet in žensk, da si poiščejo poklicno pot v naravoslovju, tehnologiji, inženirstvu in matematiki ter druge vloge, povezane z digitalnim svetom, ter naj spodbuja povečanje števila žensk na vodilnih položajih v digitalnem sektorju; |
| --- | --- |

(n)

naj ponovno poudari, da sta ekonomska neodvisnost in večja vloga žensk bistveni za doseganje enakosti spolov in zagotavljanje pravic žensk; naj poudari, da je za zagotavljanje, da bodo delovna mesta v naravoslovju, tehnologiji, inženirstvu in matematiki koristila in bila dostopna vsem, pomembno ženskam v vsej njihovi raznolikosti zagotoviti dostop do novih zaposlitvenih priložnosti v digitalnem prehodu; naj poudari, da je treba podpirati podjetništvo žensk, pri čemer je treba odpraviti spolne stereotipe in norme, ki ženske in dekleta odvračajo od tehnologije; naj poudari, da je treba podpirati digitalne inovatorke v več industrijskih okoljih, da bi zgradili vključujoče digitalno gospodarstvo; naj se bori proti spolnim stereotipom in spodbuja več vzornic, ki močno vplivajo na priložnosti deklet in žensk, da si poiščejo poklicno pot v naravoslovju, tehnologiji, inženirstvu in matematiki ter druge vloge, povezane z digitalnim svetom, ter naj spodbuja povečanje števila žensk na vodilnih položajih v digitalnem sektorju;

| (o) | naj poudari, da je pomembno obravnavati raznoliko zastopanost žensk na spletnih platformah in v družbenih medijih z boljšim razumevanjem povezane tehnologije, boljšimi digitalnimi spretnostmi, pa tudi boljšim dostopom do digitalnih sredstev; naj poudari pomen tega kot nečesa, kar bo pripomoglo k udeležbi žensk v zadevah v zvezi z mirom in varnostjo; |
| --- | --- |

(o)

naj poudari, da je pomembno obravnavati raznoliko zastopanost žensk na spletnih platformah in v družbenih medijih z boljšim razumevanjem povezane tehnologije, boljšimi digitalnimi spretnostmi, pa tudi boljšim dostopom do digitalnih sredstev; naj poudari pomen tega kot nečesa, kar bo pripomoglo k udeležbi žensk v zadevah v zvezi z mirom in varnostjo;

| (p) | naj sodeluje z Organizacijo združenih narodov, da se zagotovi sprejetje globalnega dogovora o digitalizaciji v letu 2024, z namenom, da bodo skupna načela za odprto, svobodno in varno digitalno prihodnost upoštevala vidik spolov in posebne potrebe žensk in deklet v digitalni preobrazbi, ne da bi bil kdo prezrt; |
| --- | --- |

(p)

naj sodeluje z Organizacijo združenih narodov, da se zagotovi sprejetje globalnega dogovora o digitalizaciji v letu 2024, z namenom, da bodo skupna načela za odprto, svobodno in varno digitalno prihodnost upoštevala vidik spolov in posebne potrebe žensk in deklet v digitalni preobrazbi, ne da bi bil kdo prezrt;

| (q) | naj poudari, da je spletno nasilje na podlagi spola pogosto nadaljevanje nasilja na podlagi spola, ki se dogaja zunaj spleta, in da je treba to dejstvo upoštevati v vsakem premisleku o učinkoviti politiki; naj ponovno poudari, da so potrebne učinkovite politike in ukrepi za preprečevanje in inkriminacijo vseh oblik nasilja na podlagi spola, tudi na spletu, ter boj proti njim; naj prizna, da je pomembno upoštevati prekrivanje med spletnim nasiljem na podlagi spola in trgovino z ljudmi, ki temelji na spolnem izkoriščanju žensk in deklet; naj podpre pozive k odpravi spolnega izkoriščanja na spletu, vključno s trgovino z ljudmi za spolne storitve in drugimi oblikami zlorab žensk in otrok ter napadov nanje; |
| --- | --- |

(q)

naj poudari, da je spletno nasilje na podlagi spola pogosto nadaljevanje nasilja na podlagi spola, ki se dogaja zunaj spleta, in da je treba to dejstvo upoštevati v vsakem premisleku o učinkoviti politiki; naj ponovno poudari, da so potrebne učinkovite politike in ukrepi za preprečevanje in inkriminacijo vseh oblik nasilja na podlagi spola, tudi na spletu, ter boj proti njim; naj prizna, da je pomembno upoštevati prekrivanje med spletnim nasiljem na podlagi spola in trgovino z ljudmi, ki temelji na spolnem izkoriščanju žensk in deklet; naj podpre pozive k odpravi spolnega izkoriščanja na spletu, vključno s trgovino z ljudmi za spolne storitve in drugimi oblikami zlorab žensk in otrok ter napadov nanje;

| (r) | naj spodbuja kampanje za ozaveščanje, programe usposabljanja in izobraževanja, vključno z digitalnim izobraževanjem, digitalno pismenostjo in spretnostmi, ki bi morali biti namenjeni tudi mlajši generaciji, za boj proti spletnemu nasilju na podlagi spola; |
| --- | --- |

(r)

naj spodbuja kampanje za ozaveščanje, programe usposabljanja in izobraževanja, vključno z digitalnim izobraževanjem, digitalno pismenostjo in spretnostmi, ki bi morali biti namenjeni tudi mlajši generaciji, za boj proti spletnemu nasilju na podlagi spola;

| (s) | naj okrepi mednarodna prizadevanja za boj proti nekaznovanju storilcev spletnega nasilja na podlagi spola; naj poudari, da je treba poiskati pravne in sociološke rešitve za vse primere spletnega nasilja na podlagi spola in nasilja na podlagi spola, ki ga omogoča tehnologija, pri tem pa upoštevati vprašanja, kot so distribucija in obdelava intimnih fotografij in informacij brez privolitve, uporaba tehnologij za globoko ponarejanje za proizvajanje škodljivih fotografij, spletni sovražni govor, spletno nadlegovanje, spletno zalezovanje, spletno trpinčenje, hekanje, kraja identitete in deljenje vsebin brez privolitve; naj spodbuja dostop do IKT in njihovo uporabo kot orodij za boj proti diskriminaciji in nasilju na podlagi spola, pa tudi za doseganje ustreznega ravnovesja med poklicnim in zasebnim življenjem; |
| --- | --- |

(s)

naj okrepi mednarodna prizadevanja za boj proti nekaznovanju storilcev spletnega nasilja na podlagi spola; naj poudari, da je treba poiskati pravne in sociološke rešitve za vse primere spletnega nasilja na podlagi spola in nasilja na podlagi spola, ki ga omogoča tehnologija, pri tem pa upoštevati vprašanja, kot so distribucija in obdelava intimnih fotografij in informacij brez privolitve, uporaba tehnologij za globoko ponarejanje za proizvajanje škodljivih fotografij, spletni sovražni govor, spletno nadlegovanje, spletno zalezovanje, spletno trpinčenje, hekanje, kraja identitete in deljenje vsebin brez privolitve; naj spodbuja dostop do IKT in njihovo uporabo kot orodij za boj proti diskriminaciji in nasilju na podlagi spola, pa tudi za doseganje ustreznega ravnovesja med poklicnim in zasebnim življenjem;

| (t) | naj poudari, da je treba v digitalnem prostoru varovati demokracijo in človekove pravice, kot so svoboda izražanja ter pravica do zasebnosti in varstva podatkov; naj poudari, kakšnim nevarnostim so na spletu izpostavljeni zagovornice človekovih pravic, političarke, novinarke in druge ženske ter aktivisti LGBTIQ+, saj se spletno nasilje in nadlegovanje pogosto uporabljata v poskusih utišanja glasov žensk; naj spodbuja prizadevanja za njihovo zaščito; |
| --- | --- |

(t)

naj poudari, da je treba v digitalnem prostoru varovati demokracijo in človekove pravice, kot so svoboda izražanja ter pravica do zasebnosti in varstva podatkov; naj poudari, kakšnim nevarnostim so na spletu izpostavljeni zagovornice človekovih pravic, političarke, novinarke in druge ženske ter aktivisti LGBTIQ+, saj se spletno nasilje in nadlegovanje pogosto uporabljata v poskusih utišanja glasov žensk; naj spodbuja prizadevanja za njihovo zaščito;

| (u) | naj zagovarja sprejetje strožjih predpisov za spletne platforme, s posebnim poudarkom na varstvu pravic žensk in odpravi spletnega nasilja na podlagi spola; |
| --- | --- |

(u)

naj zagovarja sprejetje strožjih predpisov za spletne platforme, s posebnim poudarkom na varstvu pravic žensk in odpravi spletnega nasilja na podlagi spola;

| (v) | naj poudari, da je treba zaščititi in spodbujati pravice skupin, ki se srečujejo z večplastnimi in presečnimi oblikami diskriminacije, vključno z invalidkami, rasno diskriminiranimi ženskami, vključno s temnopoltimi in drugimi nebelkami, migrantkami in pripadnicami etničnih manjšin, starejšimi ženskami, ženskami z nižjo stopnjo izobrazbe, ženskami z zdravstvenimi težavami, materami samohranilkami in osebami LGBTIQ+ ter ženskami na podeželju in neposeljenih območjih; naj dejavno spodbuja koncept boja proti večplastni diskriminaciji in naj v delo vseh organov OZN ter EU in njenih držav članic vključi presečno analizo; |
| --- | --- |

(v)

naj poudari, da je treba zaščititi in spodbujati pravice skupin, ki se srečujejo z večplastnimi in presečnimi oblikami diskriminacije, vključno z invalidkami, rasno diskriminiranimi ženskami, vključno s temnopoltimi in drugimi nebelkami, migrantkami in pripadnicami etničnih manjšin, starejšimi ženskami, ženskami z nižjo stopnjo izobrazbe, ženskami z zdravstvenimi težavami, materami samohranilkami in osebami LGBTIQ+ ter ženskami na podeželju in neposeljenih območjih; naj dejavno spodbuja koncept boja proti večplastni diskriminaciji in naj v delo vseh organov OZN ter EU in njenih držav članic vključi presečno analizo;

| (w) | naj zagotovi, da bodo vse politike, povezane z digitalnim prehodom, upoštevale s spolom povezane potrebe in ne bodo negativno vplivale na ženske, dekleta in osebe z nekonvencionalnimi spolnimi identitetami; |
| --- | --- |

(w)

naj zagotovi, da bodo vse politike, povezane z digitalnim prehodom, upoštevale s spolom povezane potrebe in ne bodo negativno vplivale na ženske, dekleta in osebe z nekonvencionalnimi spolnimi identitetami;

| 2. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in posebnemu predstavniku EU za človekove pravice. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  UL C 390, 18.11.2019, str. 28.

(2)  UL C 456, 10.11.2021, str. 232.

(3)  UL C 67, 8.2.2022, str. 137.

(4)  UL C 251, 30.6.2022, str. 2.

(5)  UL C 465, 6.12.2022, str. 54.

(6)  https://www.unwomen.org/sites/default/files/Headquarters/Attachments/Sections/Library/Publications/2020/The-digital-revolution-Implications-for-gender-equality-and-womens-rights-25-years-after-Beijing-en.pdf.

(7)  https://www.unwomen.org/sites/default/files/2022-10/CSW67%20EGM%20Draft%20Concept%20Note.pdf

(8)  https://www.itu.int/women-and-girls/women-in-ict/

(9)  Kratko poročilo EPRS, Beijing Platform for Action: 25-year review and future priorities (Pekinška izhodišča za ukrepanje: pregled po 25 letih in prihodnje prednostne naloge), 27. februar 2020, na voljo na povezavi: https://www.europarl.europa.eu/thinktank/en/document.html?reference=EPRS_BRI(2020)646194.

(10)  UNESCO-IESALC in Times Higher Education, Gender Equality: How global universities are performing (Enakost spolov: kako uspešne so svetovne univerze), 2022.

(11)  UNICEF in Mednarodna telekomunikacijska zveza, Towards an equal future: Reimagining girls’ education through STEM (K enakosti v prihodnosti: preoblikovanje izobraževanja deklet na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike), UNICEF, New York, oktober 2020.

(12)  https://www.womenintech.co.uk/women-technology-survey-2019

(13)  https://eige.europa.eu/publications/cyber-violence-against-women-and-girls

(14)  https://plan-international.org/news/2020/10/05/abuse-and-harassment-driving-girls-off-facebook-instagram-and-twitter/

---

četrtek 16. februarja 2023

| 11.8.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 283/12 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 283/12

---

P9_TA(2023)0049

Položaj zagovornikov človekovih pravic v Esvatiniju, zlasti umor Thulanija Maseka

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2023 o položaju zagovornikov človekovih pravic v Esvatiniju, zlasti umoru Thulanija Maseka (2023/2551(RSP))

(2023/C 283/03)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika,

| A. | ker so v Esvatiniju, zadnji absolutni monarhiji v Afriki, človekove pravice in temeljne svoboščine omejene, politične stranke pa prepovedane; |
| --- | --- |

A.

ker so v Esvatiniju, zadnji absolutni monarhiji v Afriki, človekove pravice in temeljne svoboščine omejene, politične stranke pa prepovedane;

| B. | ker je bil Tulani Maseko, ugledni odvetnik za človekove pravice in sindikalni odvetnik ter predsednik esvatinske organizacije za demokracijo Multi-Stakeholder Forum, ki je bil znan po svojih prizadevanjih za spodbujanje demokracije, pravne države, dobrega upravljanja in človekovih pravic, 21. januarja 2023 ubit na svojem domu le nekaj ur potem, ko je kralj Msvati III. grozil članom esvatinskega prodemokratičnega gibanja; |
| --- | --- |

B.

ker je bil Tulani Maseko, ugledni odvetnik za človekove pravice in sindikalni odvetnik ter predsednik esvatinske organizacije za demokracijo Multi-Stakeholder Forum, ki je bil znan po svojih prizadevanjih za spodbujanje demokracije, pravne države, dobrega upravljanja in človekovih pravic, 21. januarja 2023 ubit na svojem domu le nekaj ur potem, ko je kralj Msvati III. grozil članom esvatinskega prodemokratičnega gibanja;

| C. | ker so se leta 2021 začeli protesti, na katerih so ljudje zahtevali demokratične reforme, kraljeva vlada pa je začela brutalno zatiranje aktivizma na področju človekovih pravic ter se je maščevala s samovoljnimi pridržanji, nadlegovanjem, grožnjami in ugrabitvami, blokiranjem interneta in prepovedjo protestov; ker so varnostne sile ubile na desetine ljudi; ker so bili domnevno najeti plačanci, da bi zatrli rastoče nasprotovanje; |
| --- | --- |

C.

ker so se leta 2021 začeli protesti, na katerih so ljudje zahtevali demokratične reforme, kraljeva vlada pa je začela brutalno zatiranje aktivizma na področju človekovih pravic ter se je maščevala s samovoljnimi pridržanji, nadlegovanjem, grožnjami in ugrabitvami, blokiranjem interneta in prepovedjo protestov; ker so varnostne sile ubile na desetine ljudi; ker so bili domnevno najeti plačanci, da bi zatrli rastoče nasprotovanje;

| D. | ker sta poslanca esvatinskega parlamenta Mthandeni Dube in Mduduzi Bacede Mabuza od julija 2021 v zaporu; |
| --- | --- |

D.

ker sta poslanca esvatinskega parlamenta Mthandeni Dube in Mduduzi Bacede Mabuza od julija 2021 v zaporu;

| E. | ker varnostne sile sistematično ustrahujejo sindikaliste in kršijo temeljne pravice delavcev; ker so oblasti pridržale in domnevno mučile vodje študentskih organizacij; ker so v Esvatiniju še drugi problemi na področju človekovih pravic, na primer nekaznovanje varnostnih sil ter diskriminacijo žensk in manjšin; |
| --- | --- |

E.

ker varnostne sile sistematično ustrahujejo sindikaliste in kršijo temeljne pravice delavcev; ker so oblasti pridržale in domnevno mučile vodje študentskih organizacij; ker so v Esvatiniju še drugi problemi na področju človekovih pravic, na primer nekaznovanje varnostnih sil ter diskriminacijo žensk in manjšin;

| 1. | ostro obsoja uboj Thulanija Maseka; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva k hitri, neodvisni, nepristranski, pregledni in temeljiti preiskavi pod okriljem Afriške komisije za človekove pravice in pravice ljudstev ter OZN o napadih na druge zagovornike demokracije in človekovih pravic ter domnevnem novačenju plačancev, da bi varnostnim silam pomagali pri zatiranju opozicije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | obsoja vsesplošne kršitve človekovih pravic v Esvatiniju in poziva k takojšnji izpustitvi vseh političnih zapornikov, zlasti poslancev Mthandenija Dubeja in Mduduzija Bacedeja Mabuze, ter k takojšnji ustavitvi nadlegovanja, nasilja in pritiska na zagovornike človekovih pravic, sindikaliste, zagovornike demokracije in politike; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva esvatinske oblasti, naj spoštujejo, spodbujajo in varujejo človekove pravice, vključno s svobodo izražanja, združevanja in mirnega zbiranja, ter naj prebivalcem omogočijo uveljavljanje njihovih državljanskih in političnih pravic; |
| --- | --- |

4.

| 5. | meni, da sta zapiranje politikov in zagovornikov človekovih pravic ter prepoved sindikatov očitna kršitev zavez Esvatinija iz Sporazuma iz Cotonouja; poudarja, da morajo oblasti države spoštovati načela Mednarodne organizacije dela; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva oblasti v Esvatiniju, naj spoštujejo svoje zaveze in nemudoma začnejo celovit dialog z vsemi prizadetimi deležniki, da bi si prizadevali za nacionalno spravo in varstvo človekovih pravic, pravne države in demokracije, končni cilj pa bi bil trajen mir, pri katerem bi posredovala in ga podpirala Južnoafriška razvojna skupnost; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva EU, naj pregleda in po potrebi prekine podporne programe za Esvatini, kadar obstaja tveganje, da se bodo sredstva uporabila za dejavnosti, ki kršijo človekove pravice; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter kraljevini Esvatini. |
| --- | --- |

8.

---

| 11.8.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 283/14 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 283/14

---

P9_TA(2023)0050

Nasilje nad opozicijskimi aktivisti v Ekvatorialni Gvineji, zlasti primer Julia Obame Mefumana

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2023 o nasilju nad opozicijskimi aktivisti v Ekvatorialni Gvineji, zlasti primeru Julia Obame Mefumana (2023/2552(RSP))

(2023/C 283/04)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika,

| A. | ker Ekvatorialno Gvinejo od leta 1979 vodi režim Teodora Obianga Ngueme, ki že dolgo zanemarja in krši človekove pravice, kar je privedlo do barbarskih dejanj, kot je pregon na stotine političnih nasprotnikov, kritikov vlade in zagovornikov človekovih pravic; |
| --- | --- |

A.

ker Ekvatorialno Gvinejo od leta 1979 vodi režim Teodora Obianga Ngueme, ki že dolgo zanemarja in krši človekove pravice, kar je privedlo do barbarskih dejanj, kot je pregon na stotine političnih nasprotnikov, kritikov vlade in zagovornikov človekovih pravic;

| B. | ker so bili konec leta 2019 v Južnem Sudanu ugrabljeni štirje člani ekvatorialnogvinejskega opozicijskega gibanja Liberacion de Guinea Ecuatorial Tercera Republic (MLGE3R), in sicer Julio Obama Mefuman in Feliciano Efa Mangue, ki imata dvojno, špansko in ekvatorialnogvinejsko državljanstvo, ter Martín Obiang Ondo Mbasogo in Bienvenido Ndong Ono, državljana Ekvatorialne Gvineje, ki živita v Španiji; ker so bili ugrabljenci iz Južnega Sudana prepeljani v Ekvatorialno Gvinejo z letalom predsednika Teodora Obianga; |
| --- | --- |

B.

ker so bili konec leta 2019 v Južnem Sudanu ugrabljeni štirje člani ekvatorialnogvinejskega opozicijskega gibanja Liberacion de Guinea Ecuatorial Tercera Republic (MLGE3R), in sicer Julio Obama Mefuman in Feliciano Efa Mangue, ki imata dvojno, špansko in ekvatorialnogvinejsko državljanstvo, ter Martín Obiang Ondo Mbasogo in Bienvenido Ndong Ono, državljana Ekvatorialne Gvineje, ki živita v Španiji; ker so bili ugrabljenci iz Južnega Sudana prepeljani v Ekvatorialno Gvinejo z letalom predsednika Teodora Obianga;

| C. | ker je bila Obami Mefumanu in Efi Mangueju odrečena konzularna pomoč, brez jamstva za pošteno sojenje pa sta bila marca 2020 v Ekvatorialni Gvineji obsojena na 60 oziroma 90 let zapora na podlagi obtožb o terorizmu in sodelovanju v domnevnem poskusu državnega udara proti predsedniku Obiangu leta 2017; ker naj bi bila oba večkrat mučena; |
| --- | --- |

C.

ker je bila Obami Mefumanu in Efi Mangueju odrečena konzularna pomoč, brez jamstva za pošteno sojenje pa sta bila marca 2020 v Ekvatorialni Gvineji obsojena na 60 oziroma 90 let zapora na podlagi obtožb o terorizmu in sodelovanju v domnevnem poskusu državnega udara proti predsedniku Obiangu leta 2017; ker naj bi bila oba večkrat mučena;

| D. | ker je Obama Mefuman 15. januarja 2023 v Mongomu umrl; |
| --- | --- |

D.

ker je Obama Mefuman 15. januarja 2023 v Mongomu umrl;

| 1. | ostro obsoja smrt španskega državljana Obame Mefumana v priporu in odgovornost za to pripisuje diktatorskemu režimu Ekvatorialne Gvineje; poziva k repatriaciji njegovih posmrtnih ostankov in izpustitvi preostalih treh članov gibanja MLGE3R; poziva Ekvatorialno Gvinejo, naj polno sodeluje s španskimi pravosodnimi organi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | obžaluje, da Obiangov diktatorski režim izvaja sistematično in organizirano strategijo za politično preganjanje in zatiranje političnih nasprotnikov doma in v tujini; odločno obsoja barbarsko zatiranje zagovornikov človekovih pravic in odrekanje demokratičnega prostora političnim nasprotnikom in kritikom vlade, kar vodi v samovoljna pridržanja, nadlegovanje, ugrabitve, prisilne premestitve, mučenje, umore in smrtne kazni; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zahteva, da se pregon pripadnikov demokratične opozicije nemudoma in brezpogojno konča, politični zaporniki pa naj bodo izpuščeni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva oblasti v Ekvatorialni Gvineji, naj začnejo takoj spoštovati mednarodno pravo o človekovih pravicah in zagotovijo, da bodo vsi priporniki zaščiteni pred mučenjem in grdim ravnanjem, nastanjeni v humanih razmerah, da bo njihovo sojenje pošteno ter da bodo lahko imeli stike z družinami in odvetniki; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva države članice in Komisijo, naj v odnosih z vlado Ekvatorialne Gvineje odločno zahtevajo konec političnega preganjanja in represije ter neodvisno mednarodno preiskavo smrti Obame Mefumana ter položaja političnih zapornikov in zagovornikov človekovih pravic nasploh; poziva tudi k prekinitvi vsega vojaškega, policijskega in varnostnega sodelovanja ter poudarja, da mora biti vsakršno sodelovanje s tem režimom pogojeno s spoštovanjem človekovih pravic in demokratično odprtostjo; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva EU, naj sankcionira pripadnike režima, ki so kršili človekove pravice; |
| --- | --- |

6.

| 7. | je zelo zaskrbljen zaradi ekstrateritorialnih dejavnosti vlade Ekvatorialne Gvineje, med drugim napadov na politične oporečnike, ki imajo državljanstvo ali dovoljenje za bivanje v tretjih državah, tudi članicah EU, ter njihovih ugrabitev; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, Europol, Eurojust in Komisijo, naj tesno sodelujejo s preiskovalnimi in pravosodnimi organi držav članic, da bi izboljšali zaščito državljanov in rezidentov EU; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, Europolu, Eurojustu, vladam in parlamentom držav članic, Afriški uniji, skupnosti luzofonskih držav Comunidade dos Países de Língua Portuguesa, generalnemu sekretarju Združenih narodov in vladi Ekvatorialne Gvineje. |
| --- | --- |

8.

---

| 11.8.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 283/16 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 283/16

---

P9_TA(2023)0051

Nedavno poslabšanje nehumanih razmer v zaporu za Alekseja Navalnega in druge politične zapornike v Rusiji

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2023 o nehumanih razmerah v zaporu za Alekseja Navalnega (2023/2553(RSP))

(2023/C 283/05)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Rusiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Rusiji,

| — | ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika,

| A. | ker je Aleksej Navalni, ugledna ruska politična osebnost in prejemnik nagrade Saharova za leto 2021, ki ga je kremeljski režim zastrupil z živčnim strupom Novičok, že od 17. januarja 2021 pridržan in je trenutno zaprt v kazenski koloniji; |
| --- | --- |

A.

ker je Aleksej Navalni, ugledna ruska politična osebnost in prejemnik nagrade Saharova za leto 2021, ki ga je kremeljski režim zastrupil z živčnim strupom Novičok, že od 17. januarja 2021 pridržan in je trenutno zaprt v kazenski koloniji;

| B. | ker je Navalni vse od aretacije žrtev slabega ravnanja, vključno z mučenjem, samovoljnim kaznovanjem in psihološkim pritiskom; ker zadnjih osem mesecev ni imel obiskov; |
| --- | --- |

B.

ker je Navalni vse od aretacije žrtev slabega ravnanja, vključno z mučenjem, samovoljnim kaznovanjem in psihološkim pritiskom; ker zadnjih osem mesecev ni imel obiskov;

| C. | ker naj bi Navalnemu marca ali aprila 2023 sodili v zvezi z novimi obtožbami, grozi pa mu še dodatna zaporna kazen do 35 let; |
| --- | --- |

C.

ker naj bi Navalnemu marca ali aprila 2023 sodili v zvezi z novimi obtožbami, grozi pa mu še dodatna zaporna kazen do 35 let;

| D. | ker ruske oblasti od začetka vojaške agresije proti Ukrajini vse bolj zatirajo politično opozicijo in civilno družbo; |
| --- | --- |

D.

ker ruske oblasti od začetka vojaške agresije proti Ukrajini vse bolj zatirajo politično opozicijo in civilno družbo;

| E. | ker ravnanje Kremlja s političnimi nasprotniki in političnimi zaporniki, vključno z Navalnim, razkriva njegovo brutalno naravo, kot to kaže tudi njegova vojna proti Ukrajini in demokratično mislečim Rusom; |
| --- | --- |

E.

ker ravnanje Kremlja s političnimi nasprotniki in političnimi zaporniki, vključno z Navalnim, razkriva njegovo brutalno naravo, kot to kaže tudi njegova vojna proti Ukrajini in demokratično mislečim Rusom;

| 1. | podpira Alekseja Navalnega in vse druge pogumne ruske politične zapornike v boju za demokracijo v Rusiji; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva k izpustitvi Navalnega in vseh drugih političnih zapornikov v Rusiji, vključno z Dmitrijem Ivanovom, Vladimirjem Kara-Murzo, Joanom Kurmojarovom, Viktorijo Petrovo, Marijo Ponomarenko, Aleksandro Skočilenko, Dmitrijem Talantovom, Aleksejem Gorinovom, Iljo Jašinom in drugimi, ki so bili kazensko preganjani izključno zaradi sodelovanja z Navalnim, nasprotovanja vojaški agresiji proti Ukrajini ali v skladu s členom 207.3 ruskega kazenskega zakonika; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zahteva, naj se razmere, v katerih so pridržani Navalni in vsi drugi zaporniki, do njihove izpustitve uskladijo z mednarodnimi obveznostmi Rusije, zlasti glede dostopa Navalnega do zdravnikov po lastni izbiri in zdravljenja v civilni bolnišnici, njegove pravice do selitve v predkazensko ustanovo z dostopom do odvetnikov in do komunikacije z družino; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ponovno poziva institucije EU, naj še naprej spremljajo razmere na področju človekovih pravic v Rusiji; poziva EU, naj podpre rusko civilno družbo; poziva države članice, naj zagotovijo pomoč ruskim zagovornikom človekovih pravic, prodemokratičnim aktivistom in neodvisnim novinarjem v Rusiji in zunaj nje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da morata Ukrajina in demokracija v Rusiji zmagati in da bosta obe zmagi tudi zmagi Alekseja Navalnega; poziva EU in vso demokratično skupnost, naj si zastavita jasno strategijo za pomoč pri obeh zmagah, kar bo najboljši dokaz naše solidarnosti z Aleksejem Navalnim in vsemi drugimi, ki se borijo za demokratično prihodnost Rusije; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da je treba Putinu soditi za kazniva dejanja zoper lastno prebivalstvo; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Svet, naj sprejme omejevalne ukrepe proti odgovornim za samovoljni pregon in mučenje protivojnih protestnikov; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisji ter vladam in parlamentom držav članic in ruskim oblastem. |
| --- | --- |

8.

---

| 11.8.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 283/18 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 283/18

---

P9_TA(2023)0053

Strategija EU za spodbujanje industrijske konkurenčnosti, trgovine in kakovostnih delovnih mest

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2023 o strategiji EU za spodbujanje industrijske konkurenčnosti, trgovine in kakovostnih delovnih mest (2023/2513(RSP))

(2023/C 283/06)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 z naslovom Strategija za MSP za trajnostno in digitalno Evropo (COM(2020)0103), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 z naslovom Strategija za MSP za trajnostno in digitalno Evropo (COM(2020)0103),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 z naslovom Nova industrijska strategija za Evropo (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 z naslovom Nova industrijska strategija za Evropo (COM(2020)0102),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. marca 2020 z naslovom Novi akcijski načrt za krožno gospodarstvo – Za čistejšo in konkurenčnejšo Evropo (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. marca 2020 z naslovom Novi akcijski načrt za krožno gospodarstvo – Za čistejšo in konkurenčnejšo Evropo (COM(2020)0098),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. julija 2020 z naslovom Strategija za vodik za podnebno nevtralno Evropo (COM(2020)0301), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. julija 2020 z naslovom Strategija za vodik za podnebno nevtralno Evropo (COM(2020)0301),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. septembra 2020 z naslovom Unija kapitalskih trgov za ljudi in podjetja – nov akcijski načrt (COM(2020)0590), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. septembra 2020 z naslovom Unija kapitalskih trgov za ljudi in podjetja – nov akcijski načrt (COM(2020)0590),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. maja 2021 z naslovom Posodobitev nove industrijske strategije iz leta 2020: močnejši enotni trg za okrevanje Evrope (COM(2021)0350), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. maja 2021 z naslovom Posodobitev nove industrijske strategije iz leta 2020: močnejši enotni trg za okrevanje Evrope (COM(2021)0350),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 5. maja 2021 z naslovom Strateške odvisnosti in zmogljivosti (SWD(2021)0352), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 5. maja 2021 z naslovom Strateške odvisnosti in zmogljivosti (SWD(2021)0352),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 5. maja 2021 z naslovom Letno poročilo o enotnem trgu za leto 2021 (SWD(2021)0351), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 5. maja 2021 z naslovom Letno poročilo o enotnem trgu za leto 2021 (SWD(2021)0351),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 5. maja 2021 z naslovom Konkurenčnemu in čistemu evropskemu jeklarstvu naproti (SWD(2021)0353), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 5. maja 2021 z naslovom Konkurenčnemu in čistemu evropskemu jeklarstvu naproti (SWD(2021)0353),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. septembra 2022 z naslovom Izvajanje posodobljene nove industrijske strategije za Evropo: uskladitev porabe s politiko (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. septembra 2022 z naslovom Izvajanje posodobljene nove industrijske strategije za Evropo: uskladitev porabe s politiko (1),

| — | ob upoštevanju Sklepa (EU) 2022/2481 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2022 o vzpostavitvi programa politike Digitalno desetletje do leta 2030 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa (EU) 2022/2481 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2022 o vzpostavitvi programa politike Digitalno desetletje do leta 2030 (2),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 1. februarja 2023 z naslovom Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora za neto ničelno dobo (COM(2023)0062), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 1. februarja 2023 z naslovom Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora za neto ničelno dobo (COM(2023)0062),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. maja 2022 z naslovom Socialne in ekonomske posledice ruske vojne v Ukrajini za EU – krepitev zmogljivosti EU za ukrepanje (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. maja 2022 z naslovom Socialne in ekonomske posledice ruske vojne v Ukrajini za EU – krepitev zmogljivosti EU za ukrepanje (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. oktobra 2022 o odzivu EU na dvig cen energije v Evropi (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. oktobra 2022 o odzivu EU na dvig cen energije v Evropi (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2020 o novi industrijski strategiji za Evropo (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2020 o novi industrijski strategiji za Evropo (5),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 21. novembra 2018 o prihodnji strategiji EU na področju industrijske politike, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 21. novembra 2018 o prihodnji strategiji EU na področju industrijske politike,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 27. maja 2019 o strategiji EU na področju industrijske politike: vizija za leto 2030, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 27. maja 2019 o strategiji EU na področju industrijske politike: vizija za leto 2030,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 16. novembra 2020 o okrevanju, ki pospešuje prehod k bolj dinamični, odpornejši in bolj konkurenčni industriji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 16. novembra 2020 o okrevanju, ki pospešuje prehod k bolj dinamični, odpornejši in bolj konkurenčni industriji,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 17. decembra 2020 z naslovom Okrevanje naj bo krožno in zeleno, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 17. decembra 2020 z naslovom Okrevanje naj bo krožno in zeleno,

| — | ob upoštevanju člena 132(2) in (4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(2) in (4) Poslovnika,

| A. | ker bi morala industrijska strategija EU evropski industriji omogočiti, da spodbuja zeleni in digitalni prehod, istočasno pa varuje svojo odprto strateško avtonomijo, ohranja konkurenčnost na svetovnem trgu, vzdržuje visoko raven zaposlenosti in kakovostnih delovnih mest v Evropi ter izboljšuje svojo sposobnost za inovacije in proizvodnjo v Evropi; |
| --- | --- |

A.

ker bi morala industrijska strategija EU evropski industriji omogočiti, da spodbuja zeleni in digitalni prehod, istočasno pa varuje svojo odprto strateško avtonomijo, ohranja konkurenčnost na svetovnem trgu, vzdržuje visoko raven zaposlenosti in kakovostnih delovnih mest v Evropi ter izboljšuje svojo sposobnost za inovacije in proizvodnjo v Evropi;

| B. | ker je v spreminjajočem se geopolitičnem svetu bistvenega pomena povečati evropsko industrijsko konkurenčnost, zmanjšati evropsko odvisnost od kritičnih in strateških surovin, proizvodov in tehnologij tretjih držav, pa tudi zagotoviti čisto in varno energijo njenim industrijam po dostopnih cenah; |
| --- | --- |

B.

ker je v spreminjajočem se geopolitičnem svetu bistvenega pomena povečati evropsko industrijsko konkurenčnost, zmanjšati evropsko odvisnost od kritičnih in strateških surovin, proizvodov in tehnologij tretjih držav, pa tudi zagotoviti čisto in varno energijo njenim industrijam po dostopnih cenah;

| C. | ker se svetovna tekma za oblikovanje prihodnosti proizvodnje tehnologije čiste energije pospešuje zaradi obsežnih javnih posegov svetovnih sil, kot je ameriški zakon o zmanjšanju inflacije; |
| --- | --- |

C.

ker se svetovna tekma za oblikovanje prihodnosti proizvodnje tehnologije čiste energije pospešuje zaradi obsežnih javnih posegov svetovnih sil, kot je ameriški zakon o zmanjšanju inflacije;

| D. | ker je za povečanje odprte strateške avtonomije EU potrebna kombinacija različnih rešitev, vključno z zmanjšanjem porabe energije in materialov, povečanjem proizvodnih in pridelovalnih zmogljivosti EU, naložbami v strateške sektorje ter raziskave in razvoj ter diverzifikacijo dobaviteljev prek sektorskih partnerstev in zavezništev ter trgovinskih in tehnoloških svetov s partnerskimi državami, |
| --- | --- |

D.

ker je za povečanje odprte strateške avtonomije EU potrebna kombinacija različnih rešitev, vključno z zmanjšanjem porabe energije in materialov, povečanjem proizvodnih in pridelovalnih zmogljivosti EU, naložbami v strateške sektorje ter raziskave in razvoj ter diverzifikacijo dobaviteljev prek sektorskih partnerstev in zavezništev ter trgovinskih in tehnoloških svetov s partnerskimi državami,

| E. | ker bi morala industrijska strategija Unije tudi zagotoviti pravilno delovanje enotnega trga, preprečiti izkrivljanje trga ter ustvariti enake konkurenčne pogoje v EU in zunaj nje; ker potrebuje tudi močan nadzor in izvrševanje enotnega trga, da bi omogočila konkurenčno prednost podjetjem EU in vodila celovit prehod na podnebno nevtralno, z viri gospodarno in krožno gospodarstvo; |
| --- | --- |

E.

ker bi morala industrijska strategija Unije tudi zagotoviti pravilno delovanje enotnega trga, preprečiti izkrivljanje trga ter ustvariti enake konkurenčne pogoje v EU in zunaj nje; ker potrebuje tudi močan nadzor in izvrševanje enotnega trga, da bi omogočila konkurenčno prednost podjetjem EU in vodila celovit prehod na podnebno nevtralno, z viri gospodarno in krožno gospodarstvo;

| F. | ker fiskalni manevrski prostor za državno pomoč ni enak v vseh državah članicah; ker bi neusklajen odziv Evropske unije in držav članic, ki imajo različen fiskalni prostor za državno pomoč, lahko povzročil tveganje razdrobljenosti enotnega trga; ker sta zelo veliko večino državne pomoči, odobrene iz začasnega kriznega okvira, priglasili le dve državi članici; |
| --- | --- |

F.

ker fiskalni manevrski prostor za državno pomoč ni enak v vseh državah članicah; ker bi neusklajen odziv Evropske unije in držav članic, ki imajo različen fiskalni prostor za državno pomoč, lahko povzročil tveganje razdrobljenosti enotnega trga; ker sta zelo veliko večino državne pomoči, odobrene iz začasnega kriznega okvira, priglasili le dve državi članici;

| G. | ker načrt Komisije potrjuje, da bi morala EU za odziv na sedanje izzive omogočiti hitrejši dostop do zadostnega financiranja z uporabo zasebnih sredstev, državne pomoči, sredstev EU in novega Evropskega sklada za suverenost, ki bi lahko podprl evropsko industrijsko strategijo; |
| --- | --- |

G.

ker načrt Komisije potrjuje, da bi morala EU za odziv na sedanje izzive omogočiti hitrejši dostop do zadostnega financiranja z uporabo zasebnih sredstev, državne pomoči, sredstev EU in novega Evropskega sklada za suverenost, ki bi lahko podprl evropsko industrijsko strategijo;

| H. | ker bi moral Parlament vedno imeti vlogo proračunskega organa v vsakem proračunskem okolju, da bi zagotovil demokratično odgovornost in preglednost za preostanek sedanjega večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- |

H.

ker bi moral Parlament vedno imeti vlogo proračunskega organa v vsakem proračunskem okolju, da bi zagotovil demokratično odgovornost in preglednost za preostanek sedanjega večletnega finančnega okvira;

| I. | ker nam je ruska vojaška agresija v Ukrajini pokazala, da mir v Evropi ni samoumeven; ker so njene posledice, tudi zvišanje cen energije in inflacija, povzročile gospodarske pretrese, kot jih še ni bilo, in krizo življenjskih stroškov v Evropi, katere razvoj je zelo negotov; |
| --- | --- |

I.

ker nam je ruska vojaška agresija v Ukrajini pokazala, da mir v Evropi ni samoumeven; ker so njene posledice, tudi zvišanje cen energije in inflacija, povzročile gospodarske pretrese, kot jih še ni bilo, in krizo življenjskih stroškov v Evropi, katere razvoj je zelo negotov;

| J. | ker se energetsko intenzivna industrija, ki v Evropi zaposluje osem milijonov delavcev, spoprijema z visokimi cenami energije, saj so cene plina približno šestkrat višje od povprečja v zadnjih desetih letih in več kot štirikrat višje kot v Združenih državah Amerike; |
| --- | --- |

J.

ker se energetsko intenzivna industrija, ki v Evropi zaposluje osem milijonov delavcev, spoprijema z visokimi cenami energije, saj so cene plina približno šestkrat višje od povprečja v zadnjih desetih letih in več kot štirikrat višje kot v Združenih državah Amerike;

| K. | ker izobraževanje, poklicno usposabljanje in visokošolsko izobraževanje svetovno in pomembno vplivajo na kakovost delovnih mest in na prihodnost evropske industrije v okviru odprte strateške avtonomije ter zelenega in digitalnega prehoda; ker ima univerzitetna skupnost glavno vlogo pri inovacijah in raziskavah v industriji; |
| --- | --- |

K.

ker izobraževanje, poklicno usposabljanje in visokošolsko izobraževanje svetovno in pomembno vplivajo na kakovost delovnih mest in na prihodnost evropske industrije v okviru odprte strateške avtonomije ter zelenega in digitalnega prehoda; ker ima univerzitetna skupnost glavno vlogo pri inovacijah in raziskavah v industriji;

| L. | ker je cilj Unije doseči vsaj 80-odstotno pokritost s kolektivnimi pogajanji v državah članicah v skladu z direktivo o ustreznih minimalnih plačah v Evropski uniji (6); |
| --- | --- |

L.

ker je cilj Unije doseči vsaj 80-odstotno pokritost s kolektivnimi pogajanji v državah članicah v skladu z direktivo o ustreznih minimalnih plačah v Evropski uniji (6);

| M. | ker industrija potrebuje zanesljive in predvidljive predpise za zagotavljanje enakih konkurenčnih pogojev in boj proti nepoštenim praksam iz tretjih držav in iz Unije; ker bi morala EU še naprej spodbujati odprto gospodarstvo, ki temelji na pošteni konkurenci v Evropi in pri odnosih z mednarodnimi partnerji; |
| --- | --- |

M.

ker industrija potrebuje zanesljive in predvidljive predpise za zagotavljanje enakih konkurenčnih pogojev in boj proti nepoštenim praksam iz tretjih držav in iz Unije; ker bi morala EU še naprej spodbujati odprto gospodarstvo, ki temelji na pošteni konkurenci v Evropi in pri odnosih z mednarodnimi partnerji;

| N. | ker to vključuje utrditev partnerstev EU z Latinsko Ameriko in ratifikacijo sporazumov s Čilom, Novo Zelandijo in Mehiko; ker to vključuje tudi ratifikacijo še nesprejetega dvostranskega sporazuma z Mercosurjem, če bodo zaveze o podnebnih spremembah, krčenju gozdov in drugih vprašanjih pred ratifikacijo zadovoljive; ker to pomeni tudi spremljanje nadaljnjih pogajanj in morebitno sklenitev sporazuma z Avstralijo ter prizadevanje za začetek pogajanj o dvostranskem sporazumu o naložbah s Tajvanom, pa tudi nadaljnje spodbujanje enakopravnega partnerstva EU z Afriko po vrhu Evropske unije in Afriške unije leta 2022; ker bi moral biti cilj trgovinske politike EU zagotoviti, da bodo sporazumi EU o prosti trgovini vsebovali dobro zasnovana poglavja o trajnostnem razvoju, ki bodo vključevala sankcije, izvršljive v skrajnem primeru, stroge delovne standarde v skladu s konvencijami Mednarodne organizacije dela ter zaveze glede okolja in podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

N.

ker to vključuje utrditev partnerstev EU z Latinsko Ameriko in ratifikacijo sporazumov s Čilom, Novo Zelandijo in Mehiko; ker to vključuje tudi ratifikacijo še nesprejetega dvostranskega sporazuma z Mercosurjem, če bodo zaveze o podnebnih spremembah, krčenju gozdov in drugih vprašanjih pred ratifikacijo zadovoljive; ker to pomeni tudi spremljanje nadaljnjih pogajanj in morebitno sklenitev sporazuma z Avstralijo ter prizadevanje za začetek pogajanj o dvostranskem sporazumu o naložbah s Tajvanom, pa tudi nadaljnje spodbujanje enakopravnega partnerstva EU z Afriko po vrhu Evropske unije in Afriške unije leta 2022; ker bi moral biti cilj trgovinske politike EU zagotoviti, da bodo sporazumi EU o prosti trgovini vsebovali dobro zasnovana poglavja o trajnostnem razvoju, ki bodo vključevala sankcije, izvršljive v skrajnem primeru, stroge delovne standarde v skladu s konvencijami Mednarodne organizacije dela ter zaveze glede okolja in podnebnih sprememb;

| O. | ker je EU zaradi vodilnih ustanov v svetu, inženirskih podjetij in visoko usposobljene delovne sile vodilna v svetu na področju raziskav in inovacij, tudi industrijskih inovacij; |
| --- | --- |

O.

ker je EU zaradi vodilnih ustanov v svetu, inženirskih podjetij in visoko usposobljene delovne sile vodilna v svetu na področju raziskav in inovacij, tudi industrijskih inovacij;

| 1. | pozdravlja sporočilo Komisije z dne 1. februarja 2023 z naslovom Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora za neto ničelno dobo; meni, da bi morala biti evropska industrijska strategija zasnovana tako, da bi zagotovila vodilni položaj Evrope na področju tehnologij čiste energije in izboljšala obstoječo industrijsko bazo ter podprla njeno preoblikovanje v prihodnosti, da bi lahko ponudili visokokakovostna delovna mesta in gospodarsko rast vsem Evropejcem in tako dosegli cilje zelenega dogovora; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja pomen krepitve proizvodnih zmogljivosti EU na področju ključnih strateških tehnologij, kot so sončna in vetrna energija, toplotne črpalke, električna omrežja, baterije, dolgotrajno shranjevanje energije, proizvodnja elektrolitov za obnovljivi vodik in predfabricirani trajnostni gradbeni materiali; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da mora Komisija v celoti razviti scenarije prehoda ter določiti ukrepe in podporne ukrepe, potrebne za zagotovitev, da vsi sektorji ohranijo svojo konkurenčnost, istočasno pa se razogljičijo, da bi prispevala k podnebnim ciljem in ciljem zelenega dogovora Unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo in Svet, naj upoštevata naslednje premisleke, da bi omogočila, da bo načrt dosegel cilje odprte strateške avtonomije ter zelenega in digitalnega prehoda, bil resnično evropski, zagotavljal konkurenčnost Evrope, si prizadeval za razvoj industrijskih zmogljivosti po vsej Uniji in ščitil celovitost enotnega trga, hkrati pa poskrbel, da bodo delovna mesta ostala v Evropi in da bodo imeli Evropejci ustrezne spretnosti za spopadanje s sedanjimi izzivi; |
| --- | --- |

4.

Predvidljivo in poenostavljeno regulativno okolje

| 5. | poudarja, da morajo tovrstni scenariji prehoda povečati dolgoročno varnost in regulativno predvidljivost za vlagatelje ter služiti kot smernice za prihodnje ukrepe politike, ki morajo prav tako usmerjati prihodnje industrijske in naložbene odločitve; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisijo, naj pripravi učinkovito strategijo za prerazporeditev, premestitev in selitev industrije nazaj v Evropo, diverzifikacijo dobavnih verig ter zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, pri čemer naj upošteva pozitivne učinke prelivanja med državami članicami; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ugotavlja, da se bodo evropski standardi uporabljali za spodbujanje uvajanja strateških tehnologij; meni, da imajo zelo pomembno vlogo pri delovanju enotnega trga in lahko povečajo konkurenčnost evropske industrije, zmanjšajo stroške in izboljšajo varnost ter povečajo učinkovitost proizvodnje in inovacij; poudarja, kako pomembna je močna evropska prisotnost v mednarodnih organih za standardizacijo; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisijo, naj svojo industrijsko strategijo za konkurenčnost prilagodi širjenju in komercializaciji strateških tehnologij v Uniji, da bi premostila vrzel med inovacijami in uvajanjem na trgu, in sicer z zagotavljanjem tveganega financiranja za tehnološke in predstavitvene projekte v zgodnji fazi ter z razvojem zgodnjih vrednostnih verig, da bi zagotovili podporo za trgovinsko pomembne brezemisijske tehnologije in druge okoljsko trajnostne izdelke pred drugimi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da je treba zagotoviti hitre postopke za izdajo dovoljenj in predvidljivost za začetek novih projektov, namenjenih uporabi čistih in obnovljivih virov energije ter izboljšanju trajnostnosti že obstoječih, istočasno pa čim bolj zmanjšati upravno breme in v celoti spoštovati regulativni okvir; zato spodbuja Komisijo in države članice, naj čim prej obravnavajo vloge za podporne ukrepe, povezane z načrtovanjem, gradnjo in delovanjem takšnih projektov; |
| --- | --- |

9.

| 10. | je seznanjen s predlogom Komisije za evropski akt o kritičnih surovinah; opozarja, da je pomemben varen dostop do kritičnih surovin kot predpogoja za ekološko in digitalno preobrazbo, doseganje naših podnebnih ciljev, konkurenčne vrednostne verige v Evropi in krepitev strateške neodvisnosti; nadalje opozarja, da je treba vzpostaviti recikliranje in stabilne sekundarne trge ter raziskave za nadomeščanje kritičnih surovin; vztraja, da je treba v celoti izkoristiti potencial domačih virov ob spoštovanju ustreznih standardov; je trdno prepričan, da strateški evropski projekti potrebujejo hitrejše in preglednejše izdajanje dovoljenj, dostop do novega financiranja in razumljiv politični okvir; svari pred uvedbo novih regulativnih bremen ali zahtev za izdajo dovoljenj v napovedanem aktu o kritičnih surovinah; meni, da so evropski okoljski standardi sicer izjemno pomembni za evropski način življenja, vendar bodo prestrogi predpisi prisilili dejavnosti pridobivanja v selitev iz Evrope, zmanjševali delovna mesta v Evropi, povečali odvisnost evropske industrije od neevropskih dobaviteljev in povečali okoljsko škodo, ki jo povzročajo te dejavnosti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, kako pomemben je pravični prehod, katerega cilj je ohranjanje kakovostnih delovnih mest in zaposlitev v Evropi z večjo industrijsko konkurenčnostjo; poziva k ustreznim ukrepom za podporo ponovni industrializaciji in preprečevanje deindustrializacije evropskih regij s strateškimi medregionalnimi naložbenimi projekti in razvojnimi načrti za ranljive regije, predvsem regije v razvoju ter podeželskih in oddaljenih območjih; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vztraja, da bi morala Komisija v svoji oceni učinka opraviti preskus suverenosti, da bi ocenila morebitni vpliv evropske zakonodaje in skladov na ustvarjanje novih neželenih odvisnosti, še posebej odvisnosti od netržnih gospodarstev in nezanesljivih partnerjev; poziva Komisijo, naj zato pregleda tudi glavno obstoječo zakonodajo v okviru programa preverjanja ustreznosti in uspešnosti predpisov; |
| --- | --- |

12.

Energija in odvisnosti

| 13. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo oskrbo z energijo za naslednjo zimo ter pripravijo dodatne in ambiciozne načrte, sprejmejo vse potrebne ukrepe za pospešitev proizvodnih zmogljivosti za cenovno dostopno, varno in čisto energijo, ki bo na voljo naši industriji, ter povečajo prihranke energije in ukrepe za energijsko učinkovitost; zato pozdravlja namero Komisije, da bo reformirala zasnovo trga z električno energijo; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da je treba zagnati trg vodika, pri čemer si je treba prizadevati za čisti vodik, in sicer z oceno vloge, ki bi jo lahko imele različne vrste vodika, hitrejšo in manj birokratsko proizvodnjo ter pripravo načrta za nujno vzpostavitev potrebne infrastrukture; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vztraja pri pomenu predvidljivosti, gotovosti in dolgoročnih signalov za vlagatelje in druge gospodarske akterje zaradi lažjega izvajanja in spodbujanja bistvenih sprememb v gospodarstvu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da je treba povečati odprto strateško avtonomijo EU s krepitvijo njenih zmogljivosti na področju ključnih strateških tehnologij, opredeljenih v sporočilu Komisije z naslovom Industrijski načrt v okviru zelenega dogovora za neto ničelno dobo, pa tudi drugih tehnologij, ki so nujne za konkurenčnost evropske industrije, kot so ključne omogočitvene tehnologije; pozdravlja ustanovitev evropske zveze za sončno fotovoltaično industrijo in evropske platforme za čiste tehnologije konec leta 2022; |
| --- | --- |

16.

Regulativno breme

| 17. | ponovno poziva, da je treba zmanjšati nepotrebno upravno breme za podjetja, zlasti za mala in srednja ter zagonska podjetja, pri tem pa ohraniti najvišje standarde za potrošnike, delavce, zdravje in varstvo okolja; še naprej podpira načelo „za enega sprejetega se eden odpravi“ za izpolnitev tega cilja; |
| --- | --- |

17.

| 18. | podpira, da je Komisija v okviru priprave nove zakonodaje uvedla preskus konkurenčnosti, pri čemer je treba upoštevati, da bi bilo treba pri vsaki oceni upoštevati tudi varstvo in zaščito delavcev in socialnih pravic; meni, da bi morali pri predlaganih ukrepih v okviru tovrstnega načrta kot pomoč pri doseganju ciljev politike Unije skladno z načelom inovativnosti po potrebi čim bolje uporabiti inovacijam naklonjene predpise in tako regulativo tudi navdihovati, da bi pripomogli k temu, da bi se znaten fond znanja, ki ga premore Unija, hitreje in intenzivneje preobražal v inovacije; |
| --- | --- |

18.

Hitrejši dostop do zadostnega financiranja in Evropskega sklada za suverenost

| 19. | poudarja, da je treba nove politične pobude, cilje in naloge, ki se financirajo iz proračuna EU, vključno z vseevropskimi in čezmejnimi projekti, financirati z dodatnimi novimi finančnimi sredstvi; poudarja, da je vmesna revizija večletnega finančnega okvira pravočasna in edinstvena priložnost za vključitev vseh novih sredstev v proračun EU; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisijo, naj jasno oceni vrzeli v stroških in naložbah, pri čemer naj upošteva tudi zakon o zmanjšanju inflacije in njegov vpliv na Unijo kot celoto in posamezne države članice; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisijo in države članice, naj financiranje EU pogojujejo z ustreznimi zahtevami, povezanimi s cilji javne politike, zlasti socialnimi, okoljskimi in finančnimi zahtevami, ter spoštujejo pravice delavcev, standarde in boljše delovne pogoje EU, ki bi jih morali upravičenci izpolnjevati, dokler prejemajo javno podporo, hkrati pa zagotovijo pošteno in odprto konkurenco, enake konkurenčne pogoje za naša podjetja ter spoštovanje temeljnih načel, na katerih temelji enotni trg; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da nedavni geopolitični izzivi, s katerimi se spopada Unija, kažejo, da mora EU sprejeti vse potrebne ukrepe, da bi zagotovila odprto strateško avtonomijo, tudi na področju obrambe; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da bo treba v okviru prihodnjega vmesnega pregleda večletnega finančnega okvira okrepiti program InvestEU v skladu s cilji zelenega dogovora; želi spomniti na pomen revizije uredbe o InvestEU (7), da bi razširili obseg kapitalske podpore in vzpostavili dodaten sklop za naložbe v strateške sektorje ter tako pomagali podjetjem, ki niso mala in srednja podjetja, ter tistim, ki čutijo negativne posledice ruske invazije v Ukrajini, energetske krize in inflacije, pa tudi zakona o zmanjšanju inflacije; vztraja, da je treba zmanjšati birokracijo in poenostaviti postopke prijave, da bi povečali absorpcijsko sposobnost; |
| --- | --- |

23.

| 24. | meni, da je bistveno, da predlog o novem Evropskem skladu za suverenost temelji na tej oceni, da se v njem obravnavajo dejanske potrebe, evidentirajo obstoječa sredstva, vključno z mehanizmom za okrevanje in odpornost ter sedanjim večletnim finančnim okvirom, da čim bolj izkoristi obstoječa sredstva, ki še niso bila uporabljena, in zagotovi nova; vztraja, da se sklad ne sme financirati na račun že dodeljenih kohezijskih skladov ali sredstev; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, da so novi viri lastnih sredstev ključen dejavnik, ki Uniji omogoča izvajanje političnih prednostnih nalog; poudarja, da bi uvedba teh novih virov lastnih sredstev zagotovila dolgoročno trajnostno financiranje proračuna EU, da bi preprečili financiranje novih prednostnih nalog EU v škodo obstoječih programov in politik EU; verjame, da bo uvedba novih virov lastnih sredstev, kot je bilo dogovorjeno v pravno zavezujočem medinstitucionalnem sporazumu z dne 16. decembra 2020, prinesla trajne koristi; zato poziva Komisijo in države članice, ki sodelujejo v pogajanjih o boljšem sodelovanju, naj storijo vse, kar je v njihovi moči, da bi dogovor o davku na finančne transakcije dosegle pred koncem junija 2023; prav tako poziva Komisijo, naj bo še bolj ambiciozna in pripravi predloge za nova prava lastna sredstva; |
| --- | --- |

25.

| 26. | meni, da bi moral Evropski sklad za suverenost celovito okrepiti odprto strateško avtonomijo ter zeleni in digitalni prehod, da bi ga bilo treba vključiti v večletni finančni okvir v okviru poglobljene revizije sedanjega večletnega finančnega okvira, pa tudi da bi moral mobilizirati tudi zasebne naložbe; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poleg tega meni, da bi moral sklad financirati čezmejno energetsko infrastrukturo, preprečiti učinke vezanosti na fosilna goriva ter financirati proizvodnjo energije iz obnovljivih virov in energijsko učinkovitost, s čimer bi okrepili pot do evropskega zelenega dogovora, pa tudi kibernetsko varnost, industrijsko konkurenčnost, krožno gospodarstvo, prehransko varnost in trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

27.

| 28. | meni, da bi moral sklad povečati tudi evropske naložbe po vsej Uniji v ključne strateške sektorje, med drugim v zdravstvo, surovine in vesolje; meni, da so te naložbe bistvene za povečanje odprte strateške avtonomije EU in zmanjšanje njene odvisnosti v strateških sektorjih; |
| --- | --- |

28.

| 29. | meni, da je eden od ciljev sklada tudi preprečiti razdrobljenost, ki je posledica nacionalnih shem, in zagotoviti resnično enoten evropski odziv na sedanjo krizo; poudarja številne prednosti delovanja prek proračuna EU namesto z neusklajenimi nacionalnimi ukrepi in državno pomočjo; odločno nasprotuje vsem poskusom, da se pravila o državni pomoči naredijo bolj prilagodljiva, hkrati pa ne zagotavljajo evropske rešitve za vse države članice, ki nimajo velikih fiskalnih zmogljivosti, da bi se zanašale na ogromno državno pomoč; |
| --- | --- |

29.

| 30. | vztraja, da bi bilo treba vsak nov sklad ustanoviti po rednem zakonodajnem postopku in ga vključiti v večletni finančni okvir, s čimer bi zagotovili popoln nadzor Parlamenta; meni, da bi bilo treba zgornje meje večletnega finančnega okvira prilagoditi, da bodo ustrezale vsem novim skladom, političnim pobudam, ciljem ali nalogam, ki se financirajo iz proračuna EU; v zvezi s tem ugotavlja, da se proračun EU trenutno spopada z inflacijskimi pritiski; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva Komisijo in Svet, naj okrepita evropski instrument za začasno podporo za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE), da bi z njim podprli sheme skrajšanega delovnega časa, dohodke delavcev in delavce, ki bi bili začasno odpuščeni zaradi zvišanja cen energije; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja, da bi morale države članice izkoristiti ves potencial obstoječih instrumentov za zelena javna naročila, da bi opolnomočile vse ravni upravljanja, da bodo lahko sprejemale pametne in strateške odločitve v zvezi z javnimi naročili, ter okrepile industrijsko bazo EU; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj čim prej izda strateške smernice za javna naročila; poziva Komisijo, naj razvije politične rešitve za spodbujanje bolj trajnostnih javnih naročil; v zvezi s tem meni, da bi morali naročniki razširiti uporabo socialnih in okoljskih meril za oddajo naročil, saj bi to spodbudilo harmoniziran in usklajen trajnostni prehod v državah članicah; poziva Komisijo, naj dosledno izvršuje socialno klavzulo obstoječe direktive EU o javnem naročanju (8); opozarja, da bi morali v skladu z veljavno zakonodajo EU imeti možnost, da se vključijo tudi klavzule, ki zagotavljajo skladnost s kolektivnimi pogodbami, ne da bi pri tem kršili pravo Unije o javnih naročilih; |
| --- | --- |

32.

| 33. | je prepričan, da je bil potencial za vključevanje inovativnih, socialnih in okoljskih vidikov direktive o javnem naročanju v EU do zdaj le delno izkoriščen; poziva države članice in Komisijo, naj čim bolje izkoristijo obstoječa pravila za spodbujanje proizvodnje in uporabe proizvodov, proizvedenih v EU; poziva k uporabi te direktive, tudi partnerstev za inovacije za pridobitev suverenosti v bistvenih sektorjih, spodbujanje socialnega in okoljskega trajnostnega gospodarstva, okrepitev lokalnih podjetij, zlasti malih in srednjih; |
| --- | --- |

33.

| 34. | spodbuja Komisijo in države članice, naj v poglavjih REPowerEU, ki se trenutno pripravljajo, posebno pozornost namenijo energetsko intenzivnim sektorjem; meni, da bi morali po potrebi povečati finančno podporo za prehod tega sektorja, da bi poskrbeli za njegovo konkurenčnost in trajnostnost glede na visoke cene energije; |
| --- | --- |

34.

Državna pomoč

| 35. | je trdno prepričan, da je stroga ureditev državne pomoči na enotnem trgu bistveni del gospodarske blaginje v Evropi, saj omogoča enake celovite konkurenčne pogoje brez izkrivljanja; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poudarja, da je treba poenostaviti pravila EU o državni pomoči, ki bi morala omogočati prožnost, da se lahko dosežejo strateški cilji Evrope; v zvezi s tem pozdravlja pripravljalno delo Komisije v zvezi z začasnim kriznim in prehodnim okvirom, tudi za podjetja, ki proizvajajo strateške izdelke, kot so preobrazbene tehnologije in čiste inovativne tehnologije, ter za energetske namene; poudarja, da bi morala biti vsaka prožnost ciljno usmerjena, začasna, sorazmerna in skladna s cilji politike EU; |
| --- | --- |

36.

| 37. | podpira Komisijo v zvezi s predlogom okvira za davčne spodbude, ki ne izkrivljajo enotnega trga; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poudarja pa, da bi neusklajena pravila o državni pomoči v Evropi ovirala oživitev gospodarstva in ogrozila enotni trg; meni, da je namen nadzora državne pomoči, da se poveča blaginja potrošnikov in ohranijo enaki konkurenčni pogoji; |
| --- | --- |

38.

| 39. | meni, da mora Komisija upoštevati, kako bi lahko vsaka reforma pravil o državni pomoči vplivala na enotni trg; |
| --- | --- |

39.

| 40. | je zaskrbljen zaradi časa, ki je potreben za obdelavo pri vzpostavljanju pomembnih projektov skupnega evropskega interesa, pa tudi zaradi dolgega čakanja na odločitve Komisije o priglasitvah državne pomoči; poziva Komisijo, naj reformira in racionalizira sistem priglaševanja, tako da bo vsaka priglasitev odobrena v šestih mesecih; |
| --- | --- |

40.

| 41. | priznava prispevek uredbe ES o združitvah (9) k pravilnemu delovanju notranjega trga in poziva Komisijo, naj še naprej spodbuja in uveljavlja njena temeljna načela; hkrati poziva Komisijo, naj pospeši prizadevanja za izpolnitev svoje zaveze, da bo pregledala svoje obvestilo o opredelitvi upoštevnega trga v konkurenčnem pravu EU, da bi ga prilagodila večji svetovni konkurenci v izbranih ključnih strateških sektorjih; |
| --- | --- |

41.

Boljša kakovostna delovna mesta in spretnosti

| 42. | poudarja, da bi morala evropska industrijska strategija prispevati h krepitvi evropskega modela socialnega tržnega gospodarstva; poudarja, kako pomembno je spodbujanje enakosti spolov in enakih možnosti na tem področju; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva Komisijo in države članice, naj poskrbijo, da bo industrijski načrt EU pomagal uresničiti pravičen prehod in njegove cilje, vključno z ustvarjanjem kakovostnih delovnih mest s poštenimi delovnimi pogoji in dobrim plačilom, spodbujanjem kolektivnih pogajanj in spoštovanjem kolektivnih pogodb; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poudarja pomen dostopa do usposabljanja in preusposabljanja delavcev v panogah in sektorjih, ki jih je treba v okviru zelenega in digitalnega prehoda korenito spremeniti; poudarja, da se s kvalifikacijami in uradnimi kompetencami poveča dodana vrednost delavca, zato se njegov položaj na trgu dela izboljša, poleg tega pa jih je pri prehodih na trgu dela mogoče prenesti; poziva, naj bo javna politika o spretnostih usmerjena v potrjevanje in vrednotenje kvalifikacij in kompetenc; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pozdravlja prispevek načrta k zagotavljanju visoko usposobljene delovne sile za evropsko industrijo s poudarjanjem pomena spretnosti z uporabo lokalnih paktov za spretnosti, hkrati pa podpira vzpostavitev enotnih kontaktnih točk in lokalnih središč za razvoj spretnosti, njegov cilj pa je izkoristiti talent v EU in povečati čezmejno mobilnost delovne sile ter prek evropskega nabora talentov privabiti usposobljeno delovno silo iz tretjih držav; poziva Komisijo, naj pripravi načrt za izboljšanje privlačnosti Evrope kot kraja zaposlitve za inženirje in akademike; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva, naj industrijski načrt EU zaradi velikega vpliva tega sektorja ustvari sinergije in povezave z rednimi izobraževalnimi politikami; poudarja, da se je treba uskladiti z evropsko strategijo za univerze, da bi spodbudili sodelovanje z industrijskim ekosistemom, zlasti z izvajanjem strateških ukrepov na področju raziskav in inovacij; poudarja, kako pomembno je poklicno usposabljanje, da bi imeli usposobljeno osebje z zelenimi in digitalnimi spretnostmi v panogah; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poudarja, da mora načrt prispevati k doseganju splošnih in posamičnih ciljev za leto 2030, kot so določeni v programu politike Digitalno desetletje, tudi z ustvarjanjem dostopa do zaposlitve za mlade, ki se ne izobražujejo, usposabljajo in niso zaposleni (NEET), in oseb z nižjo stopnjo usposobljenosti; |
| --- | --- |

47.

| 48. | opozarja, da se splošno usposabljanje v EU stalno povečuje, vendar je še vedno precej pod ciljem za leto 2030, in sicer da se vsako leto usposabljanj udeleži 60 % odraslega prebivalstva, razlog za to pa je med drugim premajhno zanimanje in domneva, da usposabljanje ni potrebno; poudarja, da je sistem nadomestil na podlagi spretnosti orodje, ki bi lahko povečalo udeležbo na usposabljanjih; |
| --- | --- |

48.

Odprta in pravična trgovina za odporne dobavne verige

| 49. | opozarja, da je vsako peto delovno mesto v Uniji odvisno od izvoza; poziva Komisijo, Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj spodbujajo nova gospodarska partnerstva z demokratičnimi državami, da bi se lahko Unija skupaj s partnerji med drugim spoprijela s podnebnimi spremembami in posledicami ruske agresije; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva Komisijo, naj oceni sedanje odvisnosti in poišče alternativne vire za diverzifikacijo evropskih dobavnih verig za kritične tehnologije in surovine, ter poudarja, da se je treba bolje usklajevati in si skupaj prizadevati za vzpostavitev odpornih dobavnih verig, da bi izpolnili industrijske potrebe EU; je seznanjen s prihodnjim predlogom za evropski akt o kritičnih surovinah; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pozdravlja instrumente, sprejete v tem mandatu za boj proti nepoštenim praksam trgovinskih partnerjev, zlasti v zvezi z javnimi naročili in tujimi subvencijami; poziva Komisijo, naj jih v celoti izkoristi; poleg tega poziva Komisijo, naj zavzame odločnejše stališče glede boja proti nepošteni svetovni konkurenci, tudi tisti, ki jo povzroča neupravičena državna pomoč; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva Komisijo, naj predlaga akt o novi generaciji partnerstev v svetu, ki bi v celoti izkoristil gospodarski in politični vpliv EU na njene sedanje trgovinske partnerice, da bi Unija dobila največ za svoj industrijski izvoz in uvoz ter hkrati spodbujala svoje vrednote in standarde, zlasti človekove pravice in evropski zeleni dogovor; poziva Komisijo, naj uporabi vse instrumente trgovinske politike Evrope za spodbujanje njene blaginje z iskanjem in vzpostavljanjem novih trgovinskih partnerstev ter za zaščito enotnega trga pred izkrivljanji, ki izhajajo iz tretjih držav; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo ta partnerstva podpirala prehod na okolju prijazno industrijo v EU in partnerskih državah; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poudarja, da je potrebna nujna reforma Svetovne trgovinske organizacije (STO), da bi zagotovili njeno učinkovitost, ohranili svetovni trgovinski sistem, ki temelji na pravilih, preprečili tekmovanje za subvencije in nelojalno konkurenco ter zagotovili delujoč organ za reševanje sporov, ki bo izvrševal pravila, dogovorjena na večstranski ravni; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poudarja, da je treba hitreje izvesti določbe uredbe o pregledu neposrednih tujih naložb za odpornost in okrepitev strateških dobavnih verig; |
| --- | --- |

55.

Zakon ZDA o zmanjšanju inflacije

| 56. | izraža zaskrbljenost zaradi določb ameriškega zakona o zmanjšanju inflacije, ki diskriminirajo podjetja iz EU, in poziva Komisijo, naj sodeluje z ameriško administracijo, da bi našli rešitev, skladno s Svetovno trgovinsko organizacijo, v okviru projektne skupine za zakon o zmanjšanju inflacije; vendar priznava, da je cilj akta spodbujati čisto proizvodnjo in inovacije na področju čistih tehnologij ter pospešiti podnebna prizadevanja; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva Komisijo in države članice, naj hitro ocenijo morebitni vpliv zakona o zmanjšanju inflacije na evropsko industrijo in njeno konkurenčnost, pri tem pa upoštevajo sedanje izzive glede preobremenjenih dobavnih verig ter visoke cene energije, prometa in surovin; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ugotavlja, da bi lahko nekateri elementi zakona ZDA o zmanjšanju inflacije in velik obseg mobiliziranih finančnih sredstev predstavljali izzive za čezatlantsko trgovino in naložbe; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poziva Komisijo, naj sodeluje z ZDA, da bi bilo izvajanje zakona o zmanjšanju inflacije čim bolj združljivo z evropskimi interesi; poziva Komisijo, naj zlasti zagotovi, da bodo za EU veljale izjeme, ki jih zakon o zmanjšanju inflacije predvideva za države s prostotrgovinskim sodelovanjem, in da bodo evropski izdelki upravičeni do davčnih dobropisov tako kot ameriški; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva Komisijo, naj sodeluje s podobno mislečimi državami, da bi vplivale na izvajanje zakona o zmanjšanju inflacije, zlasti v sektorjih, ki so za EU strateško pomembni; poudarja, da bi morala biti EU pripravljena na vložitev pritožbe zoper zakon o zmanjšanju inflacije prek mehanizma za reševanje sporov, če bo ocenila, da je izvajanje tega zakona diskriminatorno; |
| --- | --- |

60.

o

o o

| 61. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Svetu, vladam in parlamentom držav članic in držav kandidatk, Agenciji EU za temeljne pravice, Računskemu sodišču, Evropskemu odboru regij, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, ki jo posreduje podnacionalnim parlamentom in svetom, Svetu Evrope in Organizaciji združenih narodov. |
| --- | --- |

61.

---

(1)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0329.

(2)  UL L 323, 19.12.2022, str. 4.

(3)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0219.

(4)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0347.

(5)  UL C 425, 20.10.2021, str. 43.

(6)  Direktiva (EU) 2022/2041 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. oktobra 2022 o ustreznih minimalnih plačah v Evropski uniji (UL L 275, 25.10.2022, str. 33).

(7)  Uredba (EU) 2021/523 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. marca 2021 o vzpostavitvi Programa InvestEU in spremembi Uredbe (EU) 2015/1017 (UL L 107, 26.3.2021, str. 30).

(8)  Direktiva 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES (UL L 94, 28.3.2014, str. 65).

(9)  Uredba Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij (UL L 24, 29.1.2004, str. 1).

---

| 11.8.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 283/27 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 283/27

---

P9_TA(2023)0054

Nadaljnje ukrepanje na podlagi zahtev Parlamenta za okrepitev integritete evropskih institucij

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2023 o nadaljnjem ukrepanju na podlagi zahtev Parlamenta za okrepitev integritete evropskih institucij (2023/2571(RSP))

(2023/C 283/07)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju ukrepov za krepitev integritete, neodvisnosti in odgovornosti, ki jih je 8. februarja 2023 sprejela konferenca predsednikov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ukrepov za krepitev integritete, neodvisnosti in odgovornosti, ki jih je 8. februarja 2023 sprejela konferenca predsednikov,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2022 o sumu korupcije z izvorom iz Katarja in širši potrebi po preglednosti in odgovornosti v evropskih institucijah (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2022 o sumu korupcije z izvorom iz Katarja in širši potrebi po preglednosti in odgovornosti v evropskih institucijah (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. septembra 2021 o ustanovitvi neodvisnega organa EU za etiko, da bi povečali preglednost in integriteto v institucijah EU (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. septembra 2021 o ustanovitvi neodvisnega organa EU za etiko, da bi povečali preglednost in integriteto v institucijah EU (2),

| — | ob upoštevanju govora predsednice Komisije o stanju v Uniji 2022 z dne 14. septembra 2022 in delovnega programa Komisije za leto 2023, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju govora predsednice Komisije o stanju v Uniji 2022 z dne 14. septembra 2022 in delovnega programa Komisije za leto 2023,

| — | ob upoštevanju svojega sklepa z dne 27. aprila 2021 o sklenitvi medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o obveznem registru za preglednost (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega sklepa z dne 27. aprila 2021 o sklenitvi medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o obveznem registru za preglednost (3),

| — | ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. maja 2021 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o obveznem registru za preglednost (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. maja 2021 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o obveznem registru za preglednost (4),

| — | ob upoštevanju sklepa Evropskega parlamenta z dne 28. septembra 2005 o sprejetju statuta poslancev Evropskega parlamenta (2005/684/ES, Euratom) (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Evropskega parlamenta z dne 28. septembra 2005 o sprejetju statuta poslancev Evropskega parlamenta (2005/684/ES, Euratom) (5),

| — | ob upoštevanju členov 10 in 11 Poslovnika ter kodeksa ravnanja za poslance Evropskega parlamenta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 10 in 11 Poslovnika ter kodeksa ravnanja za poslance Evropskega parlamenta,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 29, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 29,

| — | ob upoštevanju člena 132(2) in (4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(2) in (4) Poslovnika,

| A. | ker so tekoče preiskave, ki jih vodijo belgijske oblasti, razkrile utemeljene sume korupcije, pranja denarja in sodelovanja v hudodelski združbi, pri katerih so udeleženi trije poslanci Evropskega parlamenta in en nekdanji poslanec, pa tudi drugo osebje, zlasti v zvezi z Marokom in Katarjem ter drugimi državami; |
| --- | --- |

A.

ker so tekoče preiskave, ki jih vodijo belgijske oblasti, razkrile utemeljene sume korupcije, pranja denarja in sodelovanja v hudodelski združbi, pri katerih so udeleženi trije poslanci Evropskega parlamenta in en nekdanji poslanec, pa tudi drugo osebje, zlasti v zvezi z Marokom in Katarjem ter drugimi državami;

| B. | ker je Evropski parlament z dne 15. decembra 2022 z veliko večino sprejel resolucijo o sumu korupcije z izvorom iz Katarja in širši potrebi po preglednosti in odgovornosti v evropskih institucijah; ker je v resoluciji pozval k sprejetju številnih nujnih ukrepov za okrepitev integritete, preglednosti in odgovornosti institucij EU; |
| --- | --- |

B.

ker je Evropski parlament z dne 15. decembra 2022 z veliko večino sprejel resolucijo o sumu korupcije z izvorom iz Katarja in širši potrebi po preglednosti in odgovornosti v evropskih institucijah; ker je v resoluciji pozval k sprejetju številnih nujnih ukrepov za okrepitev integritete, preglednosti in odgovornosti institucij EU;

| C. | ker je predsednica Evropskega parlamenta predstavila osnutke predlogov za reformo etičnih pravil Parlamenta, ki jih je konferenca predsednikov podprla na seji v začetku januarja 2023; |
| --- | --- |

C.

ker je predsednica Evropskega parlamenta predstavila osnutke predlogov za reformo etičnih pravil Parlamenta, ki jih je konferenca predsednikov podprla na seji v začetku januarja 2023;

| D. | ker sta preglednost in sprejemanje odgovornosti pogoj za zaupanje državljanov v institucije EU in ker zato korupcija pomeni resen napad na evropsko demokracijo; ker so nedavna razkritja zbudila večji javni interes za ukrepe, ki bodo povečali preglednost, neodvisnost in odgovornost poslancev Evropskega parlamenta, pa tudi za podobne ukrepe drugih institucij; ker je zaupanje javnosti v Evropski parlament omajano zaradi obtožb o korupciji zaradi tujih interesov; |
| --- | --- |

D.

ker sta preglednost in sprejemanje odgovornosti pogoj za zaupanje državljanov v institucije EU in ker zato korupcija pomeni resen napad na evropsko demokracijo; ker so nedavna razkritja zbudila večji javni interes za ukrepe, ki bodo povečali preglednost, neodvisnost in odgovornost poslancev Evropskega parlamenta, pa tudi za podobne ukrepe drugih institucij; ker je zaupanje javnosti v Evropski parlament omajano zaradi obtožb o korupciji zaradi tujih interesov;

| E. | ker je bistveno zagotoviti, da zasebni in zunanji interesi ne prevladajo nad demokratičnimi procesi in da se dosledno spoštujejo pravice državljanov; ker morajo institucije EU in njihovi uradniki varovati integriteto demokratičnih načel in vrednot EU; |
| --- | --- |

E.

ker je bistveno zagotoviti, da zasebni in zunanji interesi ne prevladajo nad demokratičnimi procesi in da se dosledno spoštujejo pravice državljanov; ker morajo institucije EU in njihovi uradniki varovati integriteto demokratičnih načel in vrednot EU;

| F. | ker notranji mehanizmi za spremljanje in opozarjanje institucij EU niso odkrili korupcije in tujega posredovanja; ker so se obstoječi zaščitni ukrepi in mehanizmi sankcij izkazali za neučinkovite pri odvračanju od zgoraj omenjenih kaznivih dejanj; |
| --- | --- |

F.

ker notranji mehanizmi za spremljanje in opozarjanje institucij EU niso odkrili korupcije in tujega posredovanja; ker so se obstoječi zaščitni ukrepi in mehanizmi sankcij izkazali za neučinkovite pri odvračanju od zgoraj omenjenih kaznivih dejanj;

| 1. | izraža globoko pretresenost zaradi nedavnih obtožb o korupciji sedanjih in nekdanjih poslancev Parlamenta in ponovno poudarja svojo politiko ničelne tolerance do korupcije v kakršni koli obliki in na kateri koli ravni; vztraja, da se morajo Parlament in institucije EU zaradi obsega sedanjih preiskav odzvati s sprejetjem odločnih in takojšnjih ukrepov ter z nedvoumno enotnostjo in neomajno odločnostjo, in sicer na medinstitucionalni ravni in nepristransko; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opozarja, da za kršitev kodeksa ravnanja poslancev ni bila nikoli izrečena niti ena denarna kazen, čeprav je bilo v letnih poročilih posvetovalnega odbora o ravnanju poslancev zabeleženih vsaj 26 kršitev; meni, da je bistveno zagotoviti, da se sedanja pravila o preglednosti in odgovornosti, vključno z denarnimi kaznimi za kršitve kodeksa ravnanja za poslance Evropskega parlamenta, izvajajo v celoti; poziva k pregledu seznama kaznivih dejavnosti za poslance, da bi pripomogli k boljšemu izpolnjevanju njihovih obveznosti in odgovornosti, vključno z revizijo člena 176 Poslovnika Evropskega parlamenta, da bi vzpostavili trden in prepoznaven okvir, ki bo izvršljiv in odvračilen; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ugotavlja, da je zakonodaja osnova za boj proti korupciji in kaznivim dejanjem, a sama ne more preprečiti kaznivih dejanj posameznih poslancev, nekdanjih poslancev, uslužbencev in uradnikov Evropskega parlamenta ali drugih evropskih institucij; vseeno vztraja, da je treba odkriti in odpraviti morebitne vrzeli v pravilih in postopkih institucij, ki nezakonito ravnanje omogočajo; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ugotavlja, da imajo vse institucije EU mehanizme za preglednost in odgovornost; poudarja tudi, da je treba te mehanizme in orodja po potrebi pregledati in revidirati, med drugim da bi odkrili šibke točke za tuje vmešavanje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ugotavlja, da so se v primeru sedanjih in nekdanjih poslancev, proti katerim poteka preiskava, kot orodje tujega vmešavanja v evropsko parlamentarno demokracijo domnevno uporabljale nevladne organizacije; poziva, naj se pregledajo veljavna pravila za nevladne organizacije, predvsem pravila o upravljanju, proračunu, tujih vplivih in osebah z znatnim nadzorom, da bi povečali njihovo preglednost in odgovornost; poudarja, da morajo nevladne organizacije, ki prejemajo denar od tretjih strani in ki se jim ni treba vpisati v register za preglednost, razkriti vire financiranja, in sicer morajo posredovati enake informacije kot vsi tisti, za katere je vpis v register obvezen; zahteva takojšnjo zamrznitev javnih sredstev tem nevladnim organizacijam, če teh informacij ne bodo razkrile; poziva k temeljitemu finančnemu pregledu nevladnih organizacij, preden se vpišejo v register EU za preglednost; vztraja, da je treba objaviti pogodbene sporazume med Komisijo in nevladnimi organizacijami, ter zahteva, naj se pripravi jasna pravna opredelitev statusa nevladnih organizacij, ki se bo uporabljala za vse organizacije, ki se želijo vpisati v register za preglednost in postati upravičene do financiranja EU; |
| --- | --- |

5.

| 6. | znova v celoti podpira predloge za ponovno okrepitev preglednosti, integritete in odgovornosti, ki jih je predstavil v svoji resoluciji z dne 15. decembra 2022; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ugotavlja, da so prvotni predlogi za krepitev integritete, neodvisnosti in odgovornosti, ki jih je predsednica Evropskega parlamenta predstavila 8. februarja 2023, nepogrešljiv prvi korak k ukrepanju, ko mora institucija nujno zagotoviti odgovornost, preglednost in integriteto institucij EU; ugotavlja, da načrt, ki ga je sprejela konferenca predsednikov, zajema nekatere ukrepe, ki jih je Parlament izglasoval decembra 2022, in ne izključuje morebitnih drugih ukrepov v okviru širšega procesa reform; se zavezuje, da bo sledil vsem ukrepom, sprejetim v decembrski resoluciji, in ponovno poudarja, da želi sprejeti vse potrebne ukrepe za zagotovitev odgovornosti, preglednosti in integritete institucij EU; se zavezuje, da bo odslej izvajal odprt in pregleden postopek, da bi javnosti dokazal odločno zavezanost reformam in povrnil zaupanje državljanov; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva k takojšni izvedbi vseh ukrepov in zahtev, sprejetih v decembrski resoluciji; poziva k sprejetju dodatnih, obsežnejših ukrepov, zlasti glede zaščite, spremljanja, poročanja in nadzora žvižgačev; poziva, naj se sklepi in razprave o preglednosti, odgovornosti in integriteti sprejemajo v okviru javnih srečanj, s čimer bi zagotovili načelno odgovornost in nadzor, razen če je zaradi legitimnih in nujnih pomislekov potrebna zaupnost; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nalaga Posebnemu odboru o tujem vmešavanju v demokratične procese v EU, tudi o dezinformacijah in krepitvi integritete, preglednosti in odgovornosti v Evropskem parlamentu (INGE 2), naj opredeli morebitne pomanjkljivosti v pravilih Parlamenta in pripravi predloge za reforme v skladu z decembrsko resolucijo ter naj se opira na delo Odbora za ustavne zadeve in dobro prakso v drugih parlamentih; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zlasti ponovno poziva Komisijo, naj v skladu z resolucijo Parlamenta z dne 16. septembra 2021 čim prej pripravi predlog za ustanovitev neodvisnega in učinkovitega organa za etiko; obžaluje, da Komisija še vedno ni pripravila takšnega predloga, čeprav ga je predsednica Komisije leta 2019 vključila v poslanico komisarke Věre Jourove, in da akcijski načrt predsednice Evropskega parlamenta ne vključuje ukrepov za pospešitev procesa; poziva Komisijo, naj najpozneje do marca 2023 pripravi predlog za ustanovitev neodvisnega organa za etiko v skladu z resolucijo Parlamenta iz februarja 2022 o ustanovitvi neodvisnega organa za etiko; |
| --- | --- |

10.

| 11. | obžaluje, da sprejeti ukrepi ne vključujejo predlogov za verodostojno reformo posvetovalnega odbora o ravnanju poslancev; se zavezuje, da bo svetovalni odbor preoblikoval v skladu s svojim predlogom za neodvisen organ za etiko, dokler ta neodvisni organ EU za etiko ne bo mogel prevzeti sedanje vloge svetovalnega odbora, kar mu bo omogočilo, da na lastno pobudo nadzoruje poslance, vsem omogoči vlaganje utemeljenih pritožb, uvede proaktivno preverjanje izjav poslancev o interesih ter zagotovi učinkovitejši in preglednejši sistem strožjih sankcij proti poslancem in nekdanjim poslancem; |
| --- | --- |

11.

| 12. | priporoča dodatno preverjanje parlamentarnih pomočnikov in uslužbencev, ki delajo na občutljivih političnih področjih, zlasti na področju zunanjih zadev, varnosti in obrambe; meni, da bi lahko v skladu z opredelitvijo iz direktive o preprečevanju pranja denarja uslužbence, ki delajo na teh področjih, obravnavali kot politično izpostavljene osebe; meni, da bi moral ustrezni organ Parlamenta predhodno odobriti potovanja, ki jih plačajo tretje države; |
| --- | --- |

12.

| 13. | meni, da je uvedba šestmesečnega obdobja mirovanja za poslance takoj po koncu njihovega mandata bistvenega pomena in da bi bilo treba to obdobje opredeliti ob upoštevanju pravil, kot se na primer uporabljajo za nekdanje komisarje, ki začnejo izvajati dejavnosti lobiranja v zvezi z Evropskim parlamentom; |
| --- | --- |

13.

| 14. | se zavezuje, da bo sekretariatu registra za preglednost zagotovil ustrezna sredstva, ki bodo omogočila preverjanje točnosti podatkov o lobiranju interesnih skupin, lobistih in nevladnih organizacijah ter večjo preglednost lobiranja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva, naj se poslancem prepove opravljanje plačanih stranskih dejavnosti, ki bi lahko povzročile navzkrižje interesov z njihovim mandatom; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja ukrepe, sprejete za povečanje preglednosti finančnih izjav poslancev, za katere je potrebno več informacij o stranskih in zunanjih dejavnostih poslancev, vključno z natančnim zneskom stranskih dohodkov, ki jih zaslužijo, in strankami, v imenu katerih delajo za plačilo; ponovno poziva k razmisleku o dodatnih zaščitnih ukrepih proti korupciji, kot je prijava premoženja poslancev na začetku in na koncu vsakega mandata; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva, naj se obveznosti za poslance razširijo tudi na akreditirane parlamentarne pomočnike in osebje, ki delajo na posebnih poročilih ali resolucijah, ali v primerih, kadar imajo poslanci dejavno vlogo ter jasno in neposredno vplivajo na razvoj posameznih dosjejev, namreč da morajo prijaviti vsa načrtovana srečanja z diplomatskimi predstavniki tretjih držav in tretjimi osebami, vključenimi v področje uporabe registra za preglednost, razen v posebnih primerih, ko bi navedba imena posameznika ali organizacije ogrozila zaščito življenja ali integritete posameznika, kadar je zaupnost bistvena iz drugih nujnih razlogov javnega interesa, pri srečanjih s fizičnimi osebami, ki jih izvajajo izključno v svojem imenu in ne v povezavi z drugimi; ali za spontana srečanja ali srečanja, ki so izključno zasebne ali družabne narave; |
| --- | --- |

17.

| 18. | dodaja, da je Parlament v svoji decembrski resoluciji pozval k reviziji kadrovskih predpisov, zlasti člena 22(c), da bi ga uskladili s standardi direktive o žvižgačih; ponavlja ta poziv in tudi poziva k reviziji pravil o žvižgačih, ki se uporabljajo za pomočnike; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pozdravlja ukrepe, sprejete v zvezi s predstavniki Katarja po razkritjih; vendar ponovno izraža globoko zaskrbljenost zaradi obtožb o podkupovanju s strani maroških oblasti in poziva k izvajanju istih ukrepov za predstavnike Maroka; ponovno poudarja svojo zavezo, da bo v celoti preiskal in obravnaval primere korupcije, v katere so vpletene države, ki želijo z denarjem pridobiti vpliv v Parlamentu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ponovno odločno poudarja, da bi moral Parlament še naprej opozarjati na kršitve človekovih pravic; |
| --- | --- |

20.

| 21. | obžaluje, da je bil korupcijski škandal uporabljen za začetek zlonamerne kampanje blatenja nevladnih organizacij in širjenje napačnih informacij o tem, da njihovo financiranje ni pregledno; ponovno izraža neomajno podporo organizacijam civilne družbe, ki se zavzemajo za človekove pravice in okolje ob polnem spoštovanju pravil evropskih institucij o preglednosti in integriteti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | je prepričan, da je treba obstoječi etični okvir za komisarje nadgraditi, da bi odpravili zakonodajne vrzeli, kot je neobstoj statuta komisarjev; poudarja, da je ta proces tesno povezan s parlamentarnim nadzorom in spremljanjem; zato meni, da je treba statut komisarjev sprejeti po rednem zakonodajnem postopku; poziva Komisijo, naj predlog statuta komisarjev predstavi v svežnju o obrambi evropske demokracije; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisijo in Svet, naj s Parlamentom sodelujeta pri izvajanju potrebnih reform za zagotovitev preprečevanja in pripravljenosti, za večjo preglednost in odgovornost institucij EU ter za boj proti korupciji; |
| --- | --- |

23.

| 24. | podpira nujne ukrepe za izvajanje vseh ukrepov, ki jih je Parlament že podprl; poziva odbor INGE 2 in druge pristojne organe Parlamenta, naj čim prej, najpozneje pa pred poletjem, pregledajo pravila o etiki, ter poziva k javni oceni napredka v šestih mesecih; |
| --- | --- |

24.

| 25. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic ter predsedstvu Evropskega parlamenta. |
| --- | --- |

25.

---

(1)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0448.

(2)  UL C 117, 11.3.2022, str. 159.

(3)  UL C 506, 15.12.2021, str. 127.

(4)  UL L 207, 11.6.2021, str. 1.

(5)  UL L 262, 7.10.2005, str. 1.

---

| 11.8.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 283/31 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 283/31

---

P9_TA(2023)0055

Ustanovitev neodvisnega organa EU za etiko

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2023 o ustanovitvi neodvisnega organa EU za etiko (2023/2555(RSP))

(2023/C 283/08)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti členov 9, 10, 15(3) in 17(3), ter Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 298, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti členov 9, 10, 15(3) in 17(3), ter Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 298,

| — | ob upoštevanju pisma predsednice Komisije Ursule von der Leyen Svetu z dne 18. marca 2022 in nadaljnjih ukrepov Komisije po nezakonodajni resoluciji Evropskega parlamenta z dne 16. septembra 2021 o ustanovitvi neodvisnega organa EU za etiko, da bi povečali preglednost in integriteto v institucijah EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma predsednice Komisije Ursule von der Leyen Svetu z dne 18. marca 2022 in nadaljnjih ukrepov Komisije po nezakonodajni resoluciji Evropskega parlamenta z dne 16. septembra 2021 o ustanovitvi neodvisnega organa EU za etiko, da bi povečali preglednost in integriteto v institucijah EU,

| — | ob upoštevanju poslanice predsednice Komisije z dne 1. decembra 2019, naslovljene na kandidatko za podpredsednico za vrednote in preglednost Věro Jourovo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poslanice predsednice Komisije z dne 1. decembra 2019, naslovljene na kandidatko za podpredsednico za vrednote in preglednost Věro Jourovo,

| — | ob upoštevanju političnih smernic za naslednjo Evropsko komisijo za obdobje 2019–2024, ki jih je 16. julija 2019 predstavila Ursula von der Leyen, tedaj kandidatka za predsednico Evropske komisije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju političnih smernic za naslednjo Evropsko komisijo za obdobje 2019–2024, ki jih je 16. julija 2019 predstavila Ursula von der Leyen, tedaj kandidatka za predsednico Evropske komisije,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2022 o sumu korupcije z izvorom iz Katarja in širši potrebi po preglednosti in odgovornosti v evropskih institucijah (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2022 o sumu korupcije z izvorom iz Katarja in širši potrebi po preglednosti in odgovornosti v evropskih institucijah (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. septembra 2021 o ustanovitvi neodvisnega organa EU za etiko, da bi povečali preglednost in integriteto v institucijah EU (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. septembra 2021 o ustanovitvi neodvisnega organa EU za etiko, da bi povečali preglednost in integriteto v institucijah EU (2),

| — | ob upoštevanju kodeksa ravnanja za poslance Evropskega parlamenta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju kodeksa ravnanja za poslance Evropskega parlamenta,

| — | ob upoštevanju Poslovnika, zlasti členov 2, 10, 11 in 176(1), členov 1 do 3, 4(6), 5 in 6 priloge I ter priloge II, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Poslovnika, zlasti členov 2, 10, 11 in 176(1), členov 1 do 3, 4(6), 5 in 6 priloge I ter priloge II,

| — | ob upoštevanju Uredbe št. 31(EGS), 11 (ESAE) o določitvi Kadrovskih predpisov za uradnike in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske gospodarske skupnosti in Evropske skupnosti za atomsko energijo (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe št. 31(EGS), 11 (ESAE) o določitvi Kadrovskih predpisov za uradnike in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske gospodarske skupnosti in Evropske skupnosti za atomsko energijo (3),

| — | ob upoštevanju člena 132(2) in (4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(2) in (4) Poslovnika,

| A. | ker se je predsednica Komisije julija 2019 v svojih političnih smernicah zavezala ustanovitvi organa za etiko; ker je podpredsednica Komisije za vrednote in preglednost v svoji poslanici sprejela enako zavezo; ker je Parlament že izrazil podporo ustanovitvi takšnega organa; ker Komisija kljub temu še vedno ni predstavila predloga medinstitucionalnega sporazuma o ustanovitvi neodvisnega organa za etiko; |
| --- | --- |

A.

ker se je predsednica Komisije julija 2019 v svojih političnih smernicah zavezala ustanovitvi organa za etiko; ker je podpredsednica Komisije za vrednote in preglednost v svoji poslanici sprejela enako zavezo; ker je Parlament že izrazil podporo ustanovitvi takšnega organa; ker Komisija kljub temu še vedno ni predstavila predloga medinstitucionalnega sporazuma o ustanovitvi neodvisnega organa za etiko;

| B. | ker se je zaradi nedavnih razkritij o korupciji upravičeno povečal javni in politični nadzor nad standardi in prakso v Parlamentu in drugih institucijah; ker so neodvisnost, preglednost in odgovornost javnih institucij ter njihovih izvoljenih predstavnikov, komisarjev in uradnikov izjemnega pomena za zaupanje državljanov, ki je potrebno za zakonito delovanje demokratičnih institucij; |
| --- | --- |

B.

ker se je zaradi nedavnih razkritij o korupciji upravičeno povečal javni in politični nadzor nad standardi in prakso v Parlamentu in drugih institucijah; ker so neodvisnost, preglednost in odgovornost javnih institucij ter njihovih izvoljenih predstavnikov, komisarjev in uradnikov izjemnega pomena za zaupanje državljanov, ki je potrebno za zakonito delovanje demokratičnih institucij;

| C. | ker so institucije že uvedle etične standarde, a so zelo razdrobljeni in sledijo izključno samoregulativnemu pristopu; ker bi lahko z ustanovitvijo neodvisnega organa za etiko poglobili zaupanje v institucije EU in povečali njihovo demokratično legitimnost; |
| --- | --- |

C.

ker so institucije že uvedle etične standarde, a so zelo razdrobljeni in sledijo izključno samoregulativnemu pristopu; ker bi lahko z ustanovitvijo neodvisnega organa za etiko poglobili zaupanje v institucije EU in povečali njihovo demokratično legitimnost;

| D. | ker doktrina Meroni, ki jo je razvilo Sodišče Evropske unije, dovoljuje prenos pristojnosti institucij EU na zunanje organe, tudi pristojnosti, ki se še ne izvajajo; |
| --- | --- |

D.

ker doktrina Meroni, ki jo je razvilo Sodišče Evropske unije, dovoljuje prenos pristojnosti institucij EU na zunanje organe, tudi pristojnosti, ki se še ne izvajajo;

| 1. | znova izraža globoko pretresenost zaradi domnevne korupcije v Evropskem parlamentu in jo odločno obsoja, ob tem pa poudarja svojo politiko ničelne tolerance do vsakršne korupcije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ponovno izraža podporo ustanovitvi neodvisnega organa za etiko, kot je zapisal v resoluciji z dne 16. septembra 2021, da bi povrnili zaupanje državljanov v institucije EU; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo, naj do konca marca 2023 pripravi predlog za ustanovitev neodvisnega organa za etiko zase in za Evropski parlament, ki bo odprt za vse institucije in agencije EU, pred poletnimi počitnicami pa naj zaključi pogajanja o strukturi, upravljanju, imenu, sestavi in pristojnostih tega organa ter o vseh drugih vprašanjih, ki bi se lahko pojavila; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vztraja, da je treba jasno razlikovati med kaznivimi dejanji, kršitvami institucionalnih pravil in neetičnim ravnanjem; opozarja, da bi moral neodvisni organ za etiko pripraviti skupno opredelitev nasprotja interesov za institucije EU po najvišjih standardih; |
| --- | --- |

4.

| 5. | meni, da bi bilo treba novemu organu EU za etiko dodeliti dogovorjene naloge, na primer da bo predlagal ukrepanje in svetoval v posameznih zadevah in v zvezi s pravili za komisarje, poslance Evropskega parlamenta in uslužbence sodelujočih institucij pred začetkom mandata ali opravljanja službe, med njim ali v nekaterih primerih po njem, seveda v skladu z veljavnimi pravili; meni, da bi morali biti ti nasveti za neodvisni organ EU za etiko v njegovem stališču o isti zadevi zavezujoči, s čimer bi dosledno uporabljali etične standarde in zagotovili predvidljivost; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opominja, da bi moral imeti ta organ pravico sprožiti preiskavo ter izvajati preiskave na kraju samem in na podlagi evidenc, pri tem pa se opirati na informacije, ki jih je zbral ali prejel od tretjih strani; poudarja, da bi moral imeti možnost preveriti verodostojnost izjav o finančnih interesih in premoženju; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da so se nevladne organizacije v zadevi Katargate domnevno uporabljale za tuje vmešavanje v evropsko demokracijo; poziva k pregledu obstoječih predpisov, da bi povečali preglednost in odgovornost predstavnikov interesov pri stikih s poslanci; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opozarja, da je sam predlagal devetčlanski organ, sestavljen iz strokovnjakov za etiko; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da mora organ zaščititi žvižgače, zlasti evropske javne uslužbence, da bodo lahko brez strahu pred povračilnimi ukrepi naznanili svoje pomisleke o morebitnih kršitvah; priporoča revizijo kadrovskih predpisov, zlasti člena 22(c), da bi ga uskladili s standardi direktive o žvižgačih (4); poziva predsedstvo, naj medtem nemudoma pregleda interna pravila Parlamenta za izvajanje člena 22(c) kadrovskih predpisov in jih uskladi z zaščito, ki jo predvideva direktiva o žvižgačih; |
| --- | --- |

9.

| 10. | priporoča, naj ima neodvisni organ za etiko možnost sodelovati in v okviru svojih pristojnosti izmenjevati informacije z ustreznimi organi EU, kot so Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), Evropsko javno tožilstvo (EJT), Evropski varuh človekovih pravic in Evropsko računsko sodišče; |
| --- | --- |

10.

| 11. | priporoča, da vse institucije EU sprejmejo usklajena in primerna obdobja mirovanja za odhajajoče uradnike ter izboljšajo njihovo izvrševanje; priznava, da je izmenično zaposlovanje v javnem in zasebnem sektorju mogoče opaziti tudi v nevladnih organizacijah, in poziva, naj se natančneje preuči morebitno nasprotje interesov v zvezi s tem; da bi omejili morebitna navzkrižja interesov, poziva, naj se poslancem Evropskega parlamenta prepove opravljanje plačanega postranskega dela in dejavnosti za organizacije in posameznike, za katere se uporablja register za preglednost; |
| --- | --- |

11.

| 12. | predlaga, da se nemudoma poostrijo in tudi v celoti uporabljajo postopki sankcioniranja v Evropskem parlamentu, dokler ne bo ustanovljen neodvisen organ za etiko; v zvezi s tem opozarja na nedavne ugotovitve evropske varuhinje človekovih pravic o posvetovalnem odboru Parlamenta; opozarja na njen predlog, naj se neodvisnost tega odbora poveča, hkrati pa mu je treba dati pooblastila za proaktivno spremljanje, preiskovanje in zagotavljanje skladnosti z etičnimi pravili, zlasti s kodeksom ravnanja Parlamenta, pa tudi zadostna sredstva; |
| --- | --- |

12.

| 13. | se zavezuje, da bo ukrepal hitro in v skladu z načelom lojalnega sodelovanja, da bi pogajanja do zaključili poletja; poziva konferenco predsednikov, naj imenuje pogajalce in pošlje pismo za začetek pogajanj s Komisijo ter drugimi institucijami, agencijami in organi, ki so se pripravljeni pridružiti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0448.

(2)  UL C 117, 11.3.2022, str. 159.

(3)  UL P 045, 14.6.1962, str. 1385.

(4)  Direktiva (EU) 2019/1937 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2019 o zaščiti oseb, ki prijavijo kršitve prava Unije (UL L 305, 26.11.2019, str. 17).

---

| 11.8.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 283/34 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 283/34

---

P9_TA(2023)0056

Leto dni od ruske invazije in vojaške agresije v Ukrajini

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2023 o letu dni od ruske invazije in vojaške agresije v Ukrajini (2023/2558(RSP))

(2023/C 283/09)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Ukrajini in Rusiji, zlasti od ruske vojaške agresije proti Ukrajini februarja 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Ukrajini in Rusiji, zlasti od ruske vojaške agresije proti Ukrajini februarja 2022,

| — | ob upoštevanju pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani (1) in spremljajočega poglobljenega in celovitega prostotrgovinskega območja med EU in Ukrajino, podpisanega leta 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani (1) in spremljajočega poglobljenega in celovitega prostotrgovinskega območja med EU in Ukrajino, podpisanega leta 2014,

| — | ob upoštevanju Ustanovne listine OZN, haaških konvencij, ženevskih konvencij in njihovih dodatnih protokolov ter Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Ustanovne listine OZN, haaških konvencij, ženevskih konvencij in njihovih dodatnih protokolov ter Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča,

| — | ob upoštevanju prošnje za članstvo v EU, ki jo je Ukrajina vložila 28. februarja 2022, in kasnejše dodelitve statusa kandidatke, ki ga je Evropski svet podelil 23. junija 2022 na podlagi pozitivne ocene Evropske komisije in v skladu s stališči Evropskega parlamenta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za članstvo v EU, ki jo je Ukrajina vložila 28. februarja 2022, in kasnejše dodelitve statusa kandidatke, ki ga je Evropski svet podelil 23. junija 2022 na podlagi pozitivne ocene Evropske komisije in v skladu s stališči Evropskega parlamenta,

| — | ob upoštevanju skupne izjave s 24. vrha EU-Ukrajina, ki je potekal 3. februarja 2023, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave s 24. vrha EU-Ukrajina, ki je potekal 3. februarja 2023,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 9. februarja 2023, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 9. februarja 2023,

| — | ob upoštevanju govora ukrajinskega predsednika Volodimirja Zelenskega med njegovim obiskom Parlamenta 9. februarja 2023, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju govora ukrajinskega predsednika Volodimirja Zelenskega med njegovim obiskom Parlamenta 9. februarja 2023,

| — | ob upoštevanju člena 132(2) in (4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(2) in (4) Poslovnika,

| A. | ker Rusija od 24. februarja 2022 izvaja nezakonito, neizzvano in neupravičeno vojaško agresijo proti Ukrajini; ker ta vojaška agresija pomeni očitno in grobo kršitev Ustanovne listine OZN in temeljnih načel mednarodnega prava; ker je Ukrajina žrtev ruske agresije že od novembra 2013, ko so izbruhnili protesti zaradi odločitve takratnega predsednika, da bo odložil podpis pridružitvenega sporazuma med EU in Ukrajino; ker ruska dejanja v Ukrajini v zadnjem letu še naprej ogrožajo mir in varnost v Evropi in po svetu; |
| --- | --- |

A.

ker Rusija od 24. februarja 2022 izvaja nezakonito, neizzvano in neupravičeno vojaško agresijo proti Ukrajini; ker ta vojaška agresija pomeni očitno in grobo kršitev Ustanovne listine OZN in temeljnih načel mednarodnega prava; ker je Ukrajina žrtev ruske agresije že od novembra 2013, ko so izbruhnili protesti zaradi odločitve takratnega predsednika, da bo odložil podpis pridružitvenega sporazuma med EU in Ukrajino; ker ruska dejanja v Ukrajini v zadnjem letu še naprej ogrožajo mir in varnost v Evropi in po svetu;

| B. | ker ruske sile izvajajo neselektivne napade na stanovanjska območja in civilno infrastrukturo; ker je bilo ubitih že več tisoč civilistov, tudi na stotine otrok, še več pa jih je bilo mučenih, nadlegovanih, spolno napadenih, ugrabljenih ali prisilno razseljenih; ker je to nečloveško ravnanje ruskih sil in njihovih zaveznikov v popolnem nasprotju z mednarodnim humanitarnim pravom; ker je Rusija poleg priključitve krimskega polotoka v preteklosti 30. septembra 2022 enostransko razglasila priključitev ukrajinskih pokrajin Doneck, Herson, Lugansk in Zaporožje, ki jih je delno zasedala; ker je ruski poskus etničnega čiščenja zasedenih delov Ukrajine vključeval množična grozodejstva; ker namerava Rusija uničiti narodno identiteto Ukrajine ter izbrisati ukrajinsko kulturo in državnost; |
| --- | --- |

B.

ker ruske sile izvajajo neselektivne napade na stanovanjska območja in civilno infrastrukturo; ker je bilo ubitih že več tisoč civilistov, tudi na stotine otrok, še več pa jih je bilo mučenih, nadlegovanih, spolno napadenih, ugrabljenih ali prisilno razseljenih; ker je to nečloveško ravnanje ruskih sil in njihovih zaveznikov v popolnem nasprotju z mednarodnim humanitarnim pravom; ker je Rusija poleg priključitve krimskega polotoka v preteklosti 30. septembra 2022 enostransko razglasila priključitev ukrajinskih pokrajin Doneck, Herson, Lugansk in Zaporožje, ki jih je delno zasedala; ker je ruski poskus etničnega čiščenja zasedenih delov Ukrajine vključeval množična grozodejstva; ker namerava Rusija uničiti narodno identiteto Ukrajine ter izbrisati ukrajinsko kulturo in državnost;

| C. | ker je bilo v Ukrajini in zunaj nje razseljenih na milijone Ukrajincev, ki so pobegnili pred rusko agresijo; ker bodo zaradi nadaljnje ruske agresije proti Ukrajini ljudje še naprej morali zapuščati svoje domove; ker bo zaradi ruskih vojnih hudodelstev generacija ukrajinskih otrok travmatizirana, milijoni ukrajinskih civilistov in vojaškega osebja pa bodo potrebovali zdravljenje za duševno stisko, depresijo, tesnobo in posttravmatsko stresno motnjo; |
| --- | --- |

C.

ker je bilo v Ukrajini in zunaj nje razseljenih na milijone Ukrajincev, ki so pobegnili pred rusko agresijo; ker bodo zaradi nadaljnje ruske agresije proti Ukrajini ljudje še naprej morali zapuščati svoje domove; ker bo zaradi ruskih vojnih hudodelstev generacija ukrajinskih otrok travmatizirana, milijoni ukrajinskih civilistov in vojaškega osebja pa bodo potrebovali zdravljenje za duševno stisko, depresijo, tesnobo in posttravmatsko stresno motnjo;

| D. | ker je osvoboditev ukrajinskih ozemelj privedla do odkritja številnih dokazov o strukturnih in razširjenih kršitvah človekovih pravic in vojnih hudodelstvih, ki so jih zagrešile ruske sile in njihovi zavezniki, kot so usmrtitve po hitrem postopku in množična grobišča, posilstva in druge oblike spolnega nasilja, mučenje, uporaba civilistov kot živega ščita, prisilno razseljevanje civilistov (tudi otrok) v Rusijo, uničevanje ekosistemov, uporaba eksplozivnega orožja dolgega dosega, vključno z nezakonitim kasetnim strelivom na gosto poseljenih območjih, ter načrtno uničevanje civilne infrastrukture, kot so bolnišnice, domovi in šole; |
| --- | --- |

D.

ker je osvoboditev ukrajinskih ozemelj privedla do odkritja številnih dokazov o strukturnih in razširjenih kršitvah človekovih pravic in vojnih hudodelstvih, ki so jih zagrešile ruske sile in njihovi zavezniki, kot so usmrtitve po hitrem postopku in množična grobišča, posilstva in druge oblike spolnega nasilja, mučenje, uporaba civilistov kot živega ščita, prisilno razseljevanje civilistov (tudi otrok) v Rusijo, uničevanje ekosistemov, uporaba eksplozivnega orožja dolgega dosega, vključno z nezakonitim kasetnim strelivom na gosto poseljenih območjih, ter načrtno uničevanje civilne infrastrukture, kot so bolnišnice, domovi in šole;

| E. | ker so ženske in dekleta med humanitarno krizo in prisilnim razseljevanjem še posebej ogrožena, saj so še naprej in v nesorazmernem obsegu žrtve nasilja na podlagi spola; |
| --- | --- |

E.

ker so ženske in dekleta med humanitarno krizo in prisilnim razseljevanjem še posebej ogrožena, saj so še naprej in v nesorazmernem obsegu žrtve nasilja na podlagi spola;

| F. | ker zaradi ruske blokade ukrajinskega izvoza žita v zadnjem letu več milijonom ljudi v Ukrajini in zunaj nje grozi lakota, kar spominja na holodomor; |
| --- | --- |

F.

ker zaradi ruske blokade ukrajinskega izvoza žita v zadnjem letu več milijonom ljudi v Ukrajini in zunaj nje grozi lakota, kar spominja na holodomor;

| G. | ker ruska vojaška agresija kaže, da je odnos Rusije do njenih sosed še vedno kolonialen; ker si bo Rusija, dokler bo ostala imperialna država, še naprej prizadevala za ohranitev stalne grožnje agresije na evropski celini; ker so številni mednarodni akterji priznali Rusijo kot državno podpornico terorizma in državo, ki uporablja teroristična sredstva, čemur bi morali zdaj slediti konkretni ukrepi; |
| --- | --- |

G.

ker ruska vojaška agresija kaže, da je odnos Rusije do njenih sosed še vedno kolonialen; ker si bo Rusija, dokler bo ostala imperialna država, še naprej prizadevala za ohranitev stalne grožnje agresije na evropski celini; ker so številni mednarodni akterji priznali Rusijo kot državno podpornico terorizma in državo, ki uporablja teroristična sredstva, čemur bi morali zdaj slediti konkretni ukrepi;

| H. | ker je Ukrajina zdaj priznana kandidatka za članstvo v Evropski uniji in je od EU prejela obsežno podporo na vseh področjih, vključno z vojaško podporo brez primere; ker skupna pomoč Ukrajini, h kateri so se EU, njene države članice in evropske finančne institucije zavezale od februarja 2022, znaša vsaj 67 milijard EUR, vključno z vojaško pomočjo; |
| --- | --- |

H.

ker je Ukrajina zdaj priznana kandidatka za članstvo v Evropski uniji in je od EU prejela obsežno podporo na vseh področjih, vključno z vojaško podporo brez primere; ker skupna pomoč Ukrajini, h kateri so se EU, njene države članice in evropske finančne institucije zavezale od februarja 2022, znaša vsaj 67 milijard EUR, vključno z vojaško pomočjo;

| I. | ker je ukrajinski vladi kljub ruski agresiji in negotovim socialno-ekonomskim razmeram uspelo napredovati pri izvajanju reform za decentralizacijo in demokratizacijo; |
| --- | --- |

I.

ker je ukrajinski vladi kljub ruski agresiji in negotovim socialno-ekonomskim razmeram uspelo napredovati pri izvajanju reform za decentralizacijo in demokratizacijo;

| J. | ker je ruska vojaška agresija največji vojaški konflikt na evropski celini od konca druge svetovne vojne in odraža vse večji konflikt med avtoritarizmom in demokracijo; |
| --- | --- |

J.

ker je ruska vojaška agresija največji vojaški konflikt na evropski celini od konca druge svetovne vojne in odraža vse večji konflikt med avtoritarizmom in demokracijo;

| 1. | ponovno izraža neomajno solidarnost z ukrajinskim narodom in vodstvom ter izraža podporo neodvisnosti, suverenosti in ozemeljski nedotakljivosti Ukrajine v okviru njenih mednarodno priznanih meja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ponovno najodločneje obsoja nezakonito, neizzvano in neupravičeno rusko vojaško agresijo v Ukrajini ter vpletenost beloruskega režima; zahteva, da Rusija in sile njenih zaveznikov ustavijo vse vojaške akcije, zlasti napade na stanovanjska območja in civilno infrastrukturo, ter da Rusija umakne vse vojaške sile, zaveznike in vojaško opremo s celotnega mednarodno priznanega ozemlja Ukrajine, preneha s prisilnimi deportacijami ukrajinskih civilistov in izpusti vse pridržane Ukrajince; |
| --- | --- |

2.

| 3. | izreka priznanje pogumnim Ukrajincem, upravičenim dobitnikom nagrade Saharova za svobodo misli za leto 2023, ki hrabro branijo svojo državo, suverenost, neodvisnost in ozemeljsko celovitost ter ob tem ščitijo svobodo, demokracijo, pravno državo in evropske vrednote pred brutalnim režimom, katerega namen je spodkopati našo demokracijo ter oslabiti in razdeliti našo Unijo; |
| --- | --- |

3.

| 4. | izraža iskreno sožalje družinam in bližnjim pogumnih braniteljev, ki so žrtvovali svoja življenja, da bi obranili Ukrajino, njeno ljudstvo, svobodo in demokracijo; poziva k stalni in večji podpori EU in njenih držav članic pri zdravljenju in rehabilitaciji poškodovanih ukrajinskih braniteljev; |
| --- | --- |

4.

| 5. | je odločen prispevati k ohranjanju vzdržljivosti in zaupanja Ukrajincev v boljšo prihodnost, ko bo mir zavladal v Ukrajini in Evropi, noben del ukrajinskega ozemlja ne bo pod rusko okupacijo in se nobeden ukrajinski ali drug državljan ne bo počutil ogroženega ali napadenega samo zato, ker želi živeti v miru, varnosti in blaginji ter ob spoštovanju evropskih vrednot in načel; |
| --- | --- |

5.

| 6. | izreka pohvalo državljanom EU, civilni družbi, državam članicam in sami EU za solidarnost z Ukrajino in njenimi ljudmi; podpira nenehno podaljševanje direktive (2) o začasni zaščiti za osebe, ki bežijo iz Ukrajine zaradi ruske vojaške agresije proti Ukrajini; |
| --- | --- |

6.

| 7. | meni, da bosta izid vojne in stališče mednarodne skupnosti ključna za prihodnje delovanje drugih avtoritarnih režimov, ki pozorno spremljajo potek vojne; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da je glavni cilj Ukrajine zmagati v vojni proti Rusiji, kar pomeni, da je sposobna pregnati vse ruske sile, namestnike in zaveznike z mednarodno priznanega ozemlja Ukrajine; meni, da je ta cilj mogoče doseči le z neprekinjeno, trajno in vse večjo dobavo vseh vrst orožja Ukrajini brez izjem; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zahteva, da Rusija trajno preneha kršiti ali ogrožati suverenost, neodvisnost in ozemeljsko celovitost Ukrajine in drugih sosednjih držav; poudarja, da ruska agresija ni omejena le na Ukrajino, temveč ima škodljive varnostne in gospodarske posledice za vse države vzhodnega partnerstva EU, zlasti Republiko Moldavijo, ki se nenehno sooča z ruskim političnim izsiljevanjem, varnostnimi grožnjami in provokacijami, katerih cilj je destabilizirati vlado in spodkopati demokracijo in zaradi katerih, bi ta država lahko skrenila s svoje evropske poti; je seznanjen z nedavno izjavo predsednice Republike Moldavije Maie Sandu o nevarnosti državnega udara v državi; poziva EU in njene države članice, naj še naprej podpirajo Republiko Moldavijo, saj bi lahko njene šibke točke oslabile odpornost Ukrajine in vplivale na varnost Evrope; poziva EU in njene države članice, naj si prizadevajo za solidarnost in sodelovanje v okviru pobude EU za vzhodno partnerstvo, pri čemer naj uporabijo vsa potrebna sredstva za ustrezen odziv na pojavljajoče se grožnje ter zagotovijo stabilnost in blaginjo regije; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da morajo predsednik Putin, drugi ruski voditelji in njihovi beloruski zavezniki, ki so načrtovali in dali ustrezne ukaze za začetek vojaške agresije proti Ukrajini, odgovarjati za svoja kazniva dejanja agresije; vztraja tudi, da morajo sostorilci, ki omogočajo ruski režim, prav tako odgovarjati za svojo vlogo v ruski vojaški agresiji; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ponovno poziva Komisijo, podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter države članice, naj se zavzemajo za to, da Rusija prevzame odgovornost za zločine, storjene med vojaško agresijo proti Ukrajini, zlasti za kaznivo dejanje agresije, vojna hudodelstva, hudodelstva zoper človečnost in domnevni genocid; zato ponovno poziva Komisijo, podpredsednika/visokega predstavnika in države članice, naj sodelujejo z Ukrajino in mednarodno skupnostjo pri ustanovitvi posebnega sodišča za preiskovanje in pregon kaznivega dejanja agresije, ki so ga proti Ukrajini zagrešili ruski voditelji in njihovi zavezniki; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Evropsko službo za zunanje delovanje ter države članice in njihove diplomatske službe, naj še naprej čim bolj tesno in intenzivno sodelujejo z mednarodnimi partnerji, da bi povečali enotnost mednarodne skupnosti pri obsojanju ruske vojaške agresije in boju proti njej ter pri ugotavljanju odgovornosti za vojna hudodelstva, hudodelstva zoper človečnost in kaznivo dejanje agresije; potrjuje, da popolnoma podpira delo Mednarodnega kazenskega sodišča, saj bo to omogočilo, da se storilci najhujših kaznivih dejanj, ki zadevajo mednarodno skupnost, ne bodo mogli več izogniti kazni; |
| --- | --- |

12.

| 13. | najostreje obsoja uporabo spolnega nasilja in nasilja na podlagi spola kot vojnega orožja in poudarja, da je to vojno hudodelstvo; poziva EU in države, ki so sprejele ukrajinske ženske in dekleta, naj jim omogočijo dostop do storitev na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic, zlasti do nujne kontracepcije, tudi za žrtve posilstva, ter naj podprejo zagotavljanje teh storitev v Ukrajini; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da je treba Ukrajini še naprej zagotavljati humanitarno pomoč ter obravnavati potrebe milijonov razseljenih oseb iz Ukrajine in znotraj nje, zlasti tistih, ki pripadajo ranljivim skupinam; znova poudarja, da nadaljnje prisilno premeščanje in deportacija ukrajinskih otrok, tudi tistih iz institucij, v Rusijo, kjer jih prisilno posvojijo ruske družine, kršita ukrajinsko in mednarodno pravo; poudarja, da gre v skladu s členom II Konvencije o preprečevanju in kaznovanju zločina genocida pri prisilni premestitvi otrok določene skupine v drugo skupino za zločin genocida; v zvezi s tem poziva mednarodno skupnost, naj podpre prizadevanja ukrajinskih oblasti za zbiranje, dokumentiranje in ohranjanje dokazov o kršitvah človekovih pravic med rusko vojno proti Ukrajini; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pozdravlja in v celoti podpira izjavo predsednika Zelenskega, ki je v svojem nagovoru v Evropskem parlamentu povedal: „To je naša Evropa, To so naša pravila. To je naš način življenja. Za Ukrajino pa je to pot domov“; znova poudarja, da je zavezan članstvu Ukrajine v Evropski uniji; znova poziva k inovativni, dopolnjujoči in prožni izmenjavi med sedanjimi prizadevanji za izvajanje veljavnega pridružitvenega sporazuma in procesom pristopnih pogajanj, s čimer bi Ukrajini omogočili postopno vključevanje v enotni trg EU in panožne programe, tudi dostop do sredstev EU na zadevnih področjih, tako da bi bili ukrajinski državljani deležni prednosti pristopa k EU v celotnem procesu, ne le po njegovem zaključku; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da so se zaradi ruske vojaške agresije bistveno spremenile geopolitične razmere v Evropi, to pa od EU terja drzne, pogumne in celovite politične, varnostne in finančne odločitve; v zvezi s tem ponavlja, da podpira odločitev Evropskega sveta, da Ukrajini podeli status kandidatke za članstvo v EU; poziva Ukrajino, Komisijo in Svet, naj si prizadevajo za to, da bi se pristopna pogajanja začela že letos; verjame, da je članstvo Ukrajine v EU geostrateška naložba v združeno in močno Evropo ter da izkazuje vodstvo, odločnost in vizijo; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pozdravlja odločitev Evropskega sveta, da Ukrajini podeli status kandidatke za članstvo v EU; poudarja, da mora pristop k EU potekati v skladu s členom 49 Pogodbe o Evropski uniji, in sicer po ustreznih postopkih in če bodo izpolnjena uveljavljena merila, predvsem københavnska merila za članstvo v EU, ter da ta proces, ki temelji na dosežkih, še vedno zahteva sprejetje in izvajanje ustreznih reform, zlasti na področjih demokracije, pravne države, človekovih pravic, tržnega gospodarstva in izvajanja pravnega reda EU; poziva ukrajinsko vlado, naj še naprej krepi lokalno samoupravo, tj. reformo, ki je požela precejšnjo nacionalno in mednarodno podporo, uspeh decentralizacijske reforme pa naj vključi v splošno strukturo procesov sanacije, okrevanja in obnove Ukrajine; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ponovno izraža podporo zagotavljanju vojaške pomoči Ukrajini, dokler bo to potrebno; priznava prizadevanja držav članic pri zagotavljanju in podpredsednika/visokega predstavnika pri usklajevanju vojaške podpore, da bi Ukrajini omogočili uveljavljanje njene legitimne pravice do obrambe pred rusko vojaško agresijo; ponovno poziva države članice, naj kljub temu precej povečajo in pospešijo vojaško podporo, da bi Ukrajini omogočili ne samo, da se brani pred ruskimi napadi, ampak tudi, da ponovno pridobi popoln nadzor nad svojim celotnim mednarodno priznanim ozemljem; poziva države članice, ZDA, Združeno kraljestvo in Kanado, naj hitro uresničijo dano zavezo, da bodo Ukrajini poslale sodobne bojne tanke; poudarja, da se morajo ukrajinski zavezniki še naprej tesno usklajevati in ostati enotni pri analiziranju kritičnih zahtev ukrajinskih oblasti po težkem orožju in naprednih sistemih zračne obrambe; poziva, naj se resno razmisli o tem, da bi Ukrajini dobavili zahodna bojna letala, helikopterje in ustrezne raketne sisteme, prav tako pa občutno povečali dobavo streliva; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Svet, naj ohrani politiko sankcij proti Rusiji, obenem pa naj spremlja, pregleduje in povečuje njeno učinkovitost in učinek; poziva Komisijo in države članice, naj poskrbijo za hitro izvajanje in dosledno izvrševanje vseh sankcij; poziva Svet, naj do konca februarja 2023 sprejme 10. sveženj sankcij, da bi občutno razširil področje njihove uporabe, še posebej tistih za gospodarstvo in energetiko, in sicer s prepovedjo uvoza fosilnih goriv, urana in diamantov iz Rusije, pa tudi proti osebam in subjektom, da bi sankcioniral vse osebe, povezane s tako imenovano organizacijo Wagner Group in drugimi oboroženimi skupinami, milicami in zavezniki, ki jih financira Rusija, tudi tiste, ki so dejavne na zasedenih ozemljih Ukrajine, ter da bi se popolnoma opustila plinovoda Severni tok 1 in 2, da se prepreči financiranje Putinove vojne z denarjem EU; poziva vse države članice, naj se še naprej enotno odzivajo na rusko vojaško agresijo v Ukrajini, in države kandidatke za članstvo v EU in potencialne kandidatke, naj podprejo politiko sankcij EU; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisijo, naj izvede oceno učinka o posledicah sankcij za rusko vojno in o izogibanju sankcijam; opozarja, da je bila kršitev omejevalnih ukrepov dodana na seznam kaznivih dejanj Evropske unije; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva EU in njene države članice, naj sprejmejo nadaljnje ukrepe za nadaljevanje mednarodne osamitve Ruske federacije, tudi v zvezi s članstvom Rusije v mednarodnih organizacijah in organih, kot je Varnostni svet Združenih narodov; |
| --- | --- |

21.

| 22. | je močno zaskrbljen zaradi poročil, da več tretjih držav sodeluje z Rusijo, da bi ji pomagale pri izogibanju sankcijam, pri čemer se poroča o tem, da Iran in Severna Koreja Rusiji stalno dobavljata vojaško opremo in da kitajska državna obrambna podjetja dobavljajo opremo z dvojno rabo, navigacijsko opremo, tehnologijo za motenje in dele bojnih letal v Rusijo, pa tudi zaradi poročil o dejavnostih „temnih tankerjev“, zato poziva Komisijo, naj poskrbi, da uvoz plina iz tretjih držav, na primer Azerbajdžana, ne bo zgolj prikrita dobava ruskega plina, za katerega veljajo evropske sankcije; poziva EU, države članice in zaveznice, naj povečajo učinkovitost že uvedenih sankcij, sprejmejo nujne ukrepe, s katerimi bi preprečili vse poskuse izogibanja tem sankcijam, in vzpostavijo mehanizem sekundarnih sankcij, s katerim bi odpravili morebitne vrzeli; obsoja države, ki Rusiji pomagajo pri tem, da bi se izognila posledicam naloženih sankcij, in poziva EU, naj dosledno preganja podjetja, združenja ali posameznike, ki sodelujejo pri izogibanju sankcijam; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisijo in sozakonodajalca, naj dokončno oblikujejo pravno ureditev, ki bo omogočala zaplembo ruskega premoženja, ki ga je zamrznila EU, in njegovo uporabo za odpravo različnih posledic ruske agresije proti Ukrajini, vključno z obnovo države in odškodnino žrtvam ruske agresije; poudarja svoje prepričanje, da mora Rusija po koncu vojne plačati odškodnino, ki ji bo naložena, da bo znatno prispevala k obnovi Ukrajine; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ponovno obsoja nedavno odločitev Mednarodnega olimpijskega komiteja, da ruskim in beloruskim športnikom omogoči tekmovanje na kvalifikacijah za olimpijske igre v Parizu 2024 pod nevtralno zastavo, kar je v nasprotju z večplastno izolacijo teh držav, oba režima pa bosta to uporabila za propagando; poziva države članice in mednarodno skupnost, naj izvajajo pritisk na Mednarodni olimpijski komite, da bi razveljavil to odločitev, ki je sramotna za mednarodni športni svet, in zavzamejo podobno stališče o vseh drugih športnih, kulturnih ali znanstvenih prireditvah; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva EU in države članice, naj dejavno podprejo diplomatska prizadevanja Mednarodne agencije za atomsko energijo, ki je predlagala vzpostavitev zaščitnega območja za jedrsko varnost in zaščito okoli ukrajinske jedrske elektrarne Zaporožje; poudarja, kako pomembno je ohranjati celovitost infrastrukture in delegaciji te agencije omogočiti enostaven dostop do jedrskih lokacij; poziva institucije EU in države članice, naj korporaciji Rosatom preprečijo tekoče naložbe v kritično infrastrukturo v EU in ustavijo vse njene dejavnosti v EU; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva institucije EU, naj ukrajinskim izvoljenim predstavnikom in uradnikom ponudijo možnost, da bi preučevali in opazovali delo institucij EU; poziva k začetku postopkov za ustanovitev akademije vzhodnega partnerstva za javno upravo; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva EU in države članice, naj delujejo strateško in se proaktivno zoperstavijo hibridnim grožnjam ter preprečijo vmešavanje Rusije v politične, volilne in druge demokratične procese v Ukrajini in EU, zlasti zlonamerna dejanja, katerih cilj je manipuliranje z javnim mnenjem in spodkopavanje evropskega povezovanja; poziva EU in države članice, naj povečajo odpornost proti dezinformacijam in kampanjam motenja, namenjenim spodkopavanju demokratičnih procesov in ustvarjanju razkola v Ukrajini in EU, ter zapolnijo vrzel, tako da evropske radiodifuzijske hiše in televizijski kanali ne bodo zagotavljali storitev ruskim televizijskim kanalom, za katere veljajo sankcije, niti prispevali k širjenju ruskih dezinformacijskih vsebin; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva generalno skupščino OZN, naj rusko agresijo proti Ukrajini ohrani na dnevnem redu, in poziva partnerje EU po vsem svetu, naj Ukrajini še naprej nudijo politično in humanitarno podporo, saj se tako spodbuja njena neodvisnost, suverenost in ozemeljska celovitost; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj tesneje sodelujejo s svetovnimi voditelji iz drugih regij v zvezi s podporo Ukrajini in povečajo mednarodni pritisk na ruski režim; |
| --- | --- |

28.

| 29. | izraža hvaležnost državam, ki že od vsega začetka vojne izražajo edinstveno enotnost, solidarnost in podporo Ukrajini; |
| --- | --- |

29.

| 30. | izraža solidarnost in podporo pogumnim prebivalcem Rusije in Belorusije, ki protestirajo proti ruski vojaški agresiji proti Ukrajini; zahteva, da države članice nudijo zaščito in dodelijo azil Rusom in Belorusom, ki jih preganjajo zaradi nasprotovanja vojni ali protestov proti njej, pa tudi dezerterjem in osebam z ugovorom vesti iz Rusije in Belorusije; |
| --- | --- |

30.

| 31. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, ukrajinskemu predsedniku, vladi in parlamentu, Organizaciji združenih narodov, Mednarodnemu olimpijskemu komiteju ter ruskim in beloruskim oblastem. |
| --- | --- |

31.

---

(1)  UL L 161, 29.5.2014, str. 3.

(2)  Direktiva Sveta 2001/55/ES z dne 20. julija 2001 o najnižjih standardih za dodelitev začasne zaščite v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb in o ukrepih za uravnoteženje prizadevanj in posledic za države članice pri sprejemanju takšnih oseb (UL L 212, 7.8.2001, str. 12).

---

| 11.8.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 283/40 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 283/40

---

P9_TA(2023)0057

Evropska centralna banka – letno poročilo za leto 2022

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2023 o Evropski centralni banki – letno poročilo za leto 2022 (2022/2037(INI))

(2023/C 283/10)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju letnega poročila Evropske centralne banke (ECB) za leto 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila Evropske centralne banke (ECB) za leto 2021,

| — | ob upoštevanju povratnih informacij ECB z dne 28. aprila 2022 o prispevku Evropskega parlamenta v sklopu resolucije o letnem poročilu ECB za leto 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju povratnih informacij ECB z dne 28. aprila 2022 o prispevku Evropskega parlamenta v sklopu resolucije o letnem poročilu ECB za leto 2020,

| — | ob upoštevanju podnebnega akcijskega načrta ECB z dne 4. julija 2022 za nadaljnje vključevanje vidikov podnebnih sprememb v operacije njene monetarne politike, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju podnebnega akcijskega načrta ECB z dne 4. julija 2022 za nadaljnje vključevanje vidikov podnebnih sprememb v operacije njene monetarne politike,

| — | ob upoštevanju makroekonomskih napovedi strokovnjakov ECB z dne 8. septembra 2022 za euroobmočje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju makroekonomskih napovedi strokovnjakov ECB z dne 8. septembra 2022 za euroobmočje,

| — | ob upoštevanju Eurostatove prve ocene z dne 30. septembra 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Eurostatove prve ocene z dne 30. septembra 2022,

| — | ob upoštevanju rezultatov stresnega testa ECB za podnebna tveganja z dne 8. julija 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju rezultatov stresnega testa ECB za podnebna tveganja z dne 8. julija 2022,

| — | ob upoštevanju gospodarske napovedi Komisije za poletje 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju gospodarske napovedi Komisije za poletje 2022,

| — | ob upoštevanju poročila Mednarodnega denarnega sklada o svetovnih gospodarskih obetih za leto 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Mednarodnega denarnega sklada o svetovnih gospodarskih obetih za leto 2022,

| — | ob upoštevanju raziskave Eurobarometra iz junija in julija 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju raziskave Eurobarometra iz junija in julija 2022,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2019 o uravnoteženi zastopanosti spolov pri imenovanjih na področju ekonomskih in monetarnih zadev EU (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2019 o uravnoteženi zastopanosti spolov pri imenovanjih na področju ekonomskih in monetarnih zadev EU (1),

| — | ob upoštevanju Pariškega sporazuma, sprejetega na podlagi Okvirne konvencije OZN o spremembi podnebja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pariškega sporazuma, sprejetega na podlagi Okvirne konvencije OZN o spremembi podnebja,

| — | ob upoštevanju členov 123(1), 125, 127(1) in (2), 130, 282(2) in 284(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 123(1), 125, 127(1) in (2), 130, 282(2) in 284(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju monetarnih dialogov s predsednico ECB Christine Lagarde, ki so potekali 7. februarja, 20. junija, 26. septembra in 28. novembra 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju monetarnih dialogov s predsednico ECB Christine Lagarde, ki so potekali 7. februarja, 20. junija, 26. septembra in 28. novembra 2022,

| — | ob upoštevanju dejstva, da je Svet ECB 21. julija 2022 odobril instrument za zaščito prenosa, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejstva, da je Svet ECB 21. julija 2022 odobril instrument za zaščito prenosa,

| — | ob upoštevanju sklepov o zvišanju obrestnih mer ECB, ki jih je v okviru monetarne politike julija, septembra, novembra in decembra 2022 sprejel Svet ECB, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov o zvišanju obrestnih mer ECB, ki jih je v okviru monetarne politike julija, septembra, novembra in decembra 2022 sprejel Svet ECB,

| — | ob upoštevanju poročila ECB z dne 29. septembra 2022 o napredku, doseženem v fazi preiskave digitalnega eura, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila ECB z dne 29. septembra 2022 o napredku, doseženem v fazi preiskave digitalnega eura,

| — | ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. maja 2022 z naslovom Socialne in ekonomske posledice ruske vojne v Ukrajini za EU – krepitev zmogljivosti EU za ukrepanje (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. maja 2022 z naslovom Socialne in ekonomske posledice ruske vojne v Ukrajini za EU – krepitev zmogljivosti EU za ukrepanje (2),

| — | ob upoštevanju členov 3 in 13 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 3 in 13 Pogodbe o Evropski uniji (PEU),

| — | ob upoštevanju člena 142(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 142(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0022/2023), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0022/2023),

| A. | ker se bo po napovedi ECB iz septembra 2022 gospodarska rast po izhodiščnem scenariju zmanjšala s 3,1 % v letu 2022 na 0,9 % v letu 2023, preden se bo v letu 2024 vrnila na 1,9 %; ker so nekatere temeljne predpostavke v tej napovedi že zastarele; ker se obeti glede gospodarske dejavnosti v euroobmočju po državah zelo razlikujejo in ker jih spremlja veliko negotovosti, povezanih z razvojem vojne v Ukrajini in energetsko krizo, več neodvisnih virov pa napoveduje recesijo; |
| --- | --- |

A.

ker se bo po napovedi ECB iz septembra 2022 gospodarska rast po izhodiščnem scenariju zmanjšala s 3,1 % v letu 2022 na 0,9 % v letu 2023, preden se bo v letu 2024 vrnila na 1,9 %; ker so nekatere temeljne predpostavke v tej napovedi že zastarele; ker se obeti glede gospodarske dejavnosti v euroobmočju po državah zelo razlikujejo in ker jih spremlja veliko negotovosti, povezanih z razvojem vojne v Ukrajini in energetsko krizo, več neodvisnih virov pa napoveduje recesijo;

| B. | ker je neizzvana, nemoralna in neupravičena agresija Rusije proti Ukrajini močno prizadela zaupanje, povzročila hitro rast cen energije in hrane ter v povezavi z drugimi motnjami v oskrbi na Kitajskem še povečala obstoječe pritiske v dobavni verigi; |
| --- | --- |

B.

ker je neizzvana, nemoralna in neupravičena agresija Rusije proti Ukrajini močno prizadela zaupanje, povzročila hitro rast cen energije in hrane ter v povezavi z drugimi motnjami v oskrbi na Kitajskem še povečala obstoječe pritiske v dobavni verigi;

| C. | ker je glavni cilj ECB ohranjanje stabilnosti cen, ki jo je opredelila kot 2-odstotno inflacijo v srednjeročnem obdobju; |
| --- | --- |

C.

ker je glavni cilj ECB ohranjanje stabilnosti cen, ki jo je opredelila kot 2-odstotno inflacijo v srednjeročnem obdobju;

| D. | ker se bo po napovedih ECB iz septembra 2022 skupna inflacija zmanjšala z 8,1 % v letu 2022 na 5,5 % v letu 2023 ter 2,3 % v letu 2024; ker je 2,3 % še vedno nekoliko nad ciljno stopnjo ECB; |
| --- | --- |

D.

ker se bo po napovedih ECB iz septembra 2022 skupna inflacija zmanjšala z 8,1 % v letu 2022 na 5,5 % v letu 2023 ter 2,3 % v letu 2024; ker je 2,3 % še vedno nekoliko nad ciljno stopnjo ECB;

| E. | ker je po podatkih Eurostata stopnja brezposelnosti julija 2022 znašala 6 % v EU in 6,6 % v euroobmočju ter je bila po EU in v državah članicah neenakomerno porazdeljena, stopnja brezposelnosti med mladimi pa je še vedno precej višja (14 % v EU in 14,2 % v euroobmočju); ker visoka stopnja brezposelnosti mladih ostaja resen problem, s katerim se mora EU spopasti; |
| --- | --- |

E.

ker je po podatkih Eurostata stopnja brezposelnosti julija 2022 znašala 6 % v EU in 6,6 % v euroobmočju ter je bila po EU in v državah članicah neenakomerno porazdeljena, stopnja brezposelnosti med mladimi pa je še vedno precej višja (14 % v EU in 14,2 % v euroobmočju); ker visoka stopnja brezposelnosti mladih ostaja resen problem, s katerim se mora EU spopasti;

| F. | ker se je ECB v okviru svojih pristojnosti zavezala, da bo prispevala k ciljem Pariškega sporazuma; ker lahko podnebne spremembe ovirajo učinkovitost monetarne politike, vplivajo na rast ter povečajo cenovno in makroekonomsko nestabilnost; |
| --- | --- |

F.

ker se je ECB v okviru svojih pristojnosti zavezala, da bo prispevala k ciljem Pariškega sporazuma; ker lahko podnebne spremembe ovirajo učinkovitost monetarne politike, vplivajo na rast ter povečajo cenovno in makroekonomsko nestabilnost;

| G. | ker je delovanje transmisijskega mehanizma monetarne politike temeljni pogoj, da lahko ECB izvaja svoje pristojnosti glede stabilnosti cen; |
| --- | --- |

G.

ker je delovanje transmisijskega mehanizma monetarne politike temeljni pogoj, da lahko ECB izvaja svoje pristojnosti glede stabilnosti cen;

| H. | ker se je zunanja vrednost eura v primerjavi z ameriškim dolarjem v zadnjih nekaj mesecih znatno poslabšala; ker se z energijo in energetskimi izvedenimi finančnimi instrumenti trguje v ameriških dolarjih in ker poslabšanje menjalnega tečaja eura glede na dolar dodatno prispeva k inflaciji; |
| --- | --- |

H.

ker se je zunanja vrednost eura v primerjavi z ameriškim dolarjem v zadnjih nekaj mesecih znatno poslabšala; ker se z energijo in energetskimi izvedenimi finančnimi instrumenti trguje v ameriških dolarjih in ker poslabšanje menjalnega tečaja eura glede na dolar dodatno prispeva k inflaciji;

| I. | ker je po podatkih iz raziskave Eurobarometra iz junija in julija 2022 javna podpora evropski ekonomski in monetarni uniji z enotno valuto, eurom, na najvišji ravni doslej, in sicer 80 % v euroobmočju in 72 % v celotni EU; |
| --- | --- |

I.

ker je po podatkih iz raziskave Eurobarometra iz junija in julija 2022 javna podpora evropski ekonomski in monetarni uniji z enotno valuto, eurom, na najvišji ravni doslej, in sicer 80 % v euroobmočju in 72 % v celotni EU;

| J. | ker je ECB odgovorna Evropskemu parlamentu kot instituciji, ki zastopa državljane EU; |
| --- | --- |

J.

ker je ECB odgovorna Evropskemu parlamentu kot instituciji, ki zastopa državljane EU;

Splošni pregled

| 1. | je zelo zaskrbljen zaradi neizzvane ruske vojaške agresije na Ukrajino ter njenih resnih, nepredvidljivih in dolgotrajnih posledic za evropsko gospodarstvo in družbo, zlasti za najbolj izpostavljene in ranljive skupine, kot so mala in srednja podjetja ter gospodinjstva z nižjimi dohodki; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da krize brez primere zahtevajo edinstvene, inovativne in drzne odločitve o monetarni politiki; |
| --- | --- |

2.

| 3. | razume negotovost in zapleteno okolje, ki spodbujata monetarno politiko; izraža globoko zaskrbljenost zaradi zgodovinsko visoke stopnje inflacije; pozdravlja odločenost ECB, da je pripravljena po potrebi sprejeti ukrepe za zaščito finančne stabilnosti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opozarja, da je glavni mandat ECB zagotavljanje stabilnosti cen; |
| --- | --- |

4.

| 5. | se zaveda, da bi ECB lahko znižala cene z močnim zmanjšanjem skupnega povpraševanja prek svojih orodij monetarne politike, a obenem priznava, da bi to povečalo tveganje negativnega vpliva na rast in zaposlovanje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ugotavlja, da trenutno inflacijo povzroča predvsem ponudba, zlasti cene energije in hrane, ki zdaj vplivajo na osnovno inflacijo; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ugotavlja tudi, da so tradicionalna orodja monetarne politike le v omejenem obsegu primerna za obvladovanje inflacije, ki jo povzroča predvsem ponudba; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da je statutarna neodvisnost ECB, kot je določena v Pogodbah, temeljni pogoj za izvajanje njenih pristojnosti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja, da je Republika Hrvaška kot 20. država članica januarja 2023 pristopila k euroobmočju; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ugotavlja, da sta se fiskalna in monetarna politika med pandemijo medsebojno krepili, pri čemer so vse institucije EU in države članice sodelovale v okviru svojih mandatov, s čimer se je preprečilo, da bi se ponovili dogodki iz finančne krize leta 2008, in opozarja na izkušnje, pridobljene v zvezi z vzroki, pa tudi na odziv nanje; poudarja, da je za ohranjanje stabilnosti cen danes potrebno še tesnejše usklajevanje med fiskalno in monetarno politiko, saj sta za obravnavanje šokov na strani ponudbe potrebna večja odpornost dobavne verige in energetske reforme, vključno s pomikom k več virom obnovljive energije in predvidljivim naložbenim okvirom; se strinja z opozorilom predsednice Christine Lagarde, da mora biti „fiskalna podpora, ki se uporablja za zaščito gospodinjstev pred vplivom višjih cen, začasna in ciljno usmerjena. Z njo se omejuje tveganje za povečanje inflacijskih pritiskov, s čimer se olajša tudi naloga monetarne politike, da se zagotovi stabilnost cen, in prispeva k ohranjanju vzdržnosti dolga“ (3); |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja izjavo predsednice Christine Lagarde, da moramo zaradi trenutne geopolitične krize doseči napredek pri fiskalnem povezovanju EU; pozdravlja dolgotrajno podporo ECB hitremu dokončanju bančne unije in poudarja tveganja, ki jih povzročajo velike zamude; je seznanjen s podporo ECB vzpostavitvi polno delujočega evropskega sistema jamstva za vloge; priznava, da sta delitev in zmanjševanje tveganja medsebojno povezana ter da imajo institucionalne jamstvene sheme ključno vlogo pri zaščiti in stabilizaciji včlanjenih institucij; pozdravlja dosedanji napredek pri zmanjševanju obsega slabih posojil; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva ECB, naj še naprej redno spremlja razvoj dogodkov in objavlja informacije o mednarodni vlogi eura; poudarja, da je treba, če želimo okrepiti vlogo eura, poglobiti in dokončno vzpostaviti evropsko ekonomsko in monetarno unijo, da bi zmanjšali dejansko in dozdevno ranljivost euroobmočja za makroekonomske pretrese; ugotavlja, da bo povečanje privlačnosti eura kot rezervne valute še okrepilo njegovo mednarodno uporabo in povečalo sposobnost EU, da neodvisno oblikuje svojo politiko, kar je ključni element za zaščito evropske gospodarske suverenosti; |
| --- | --- |

12.

Monetarna politika

| 13. | je zaskrbljen, ker je inflacija v euroobmočju dosegla rekordno raven, pri čemer je povprečna inflacija za leto 2022 znašala 8,4 %; poudarja, da se je skupna inflacija oktobra 2022 dvignila na rekordno visoko raven 10,6 %, nato pa se je do decembra znižala na 9,2 %; poudarja, da je energija daleč najpomembnejši dejavnik, ki vpliva na inflacijo (40,8 %), sledijo pa ji cene hrane (11,8 %); ugotavlja, da ECB napoveduje, da bo skupna stopnja inflacije v letu 2023 znašala 6,3 % v letu 2024 3,4 %, v letu 2025 pa 2,3 %, a z navzgor usmerjenimi tveganji, predvsem zaradi motenj v oskrbi z energijo in hrano; ugotavlja, da je inflacija trenutno precej višja od ciljne stopnje ECB, ki znaša 2 %; ugotavlja, da osnovna inflacija trenutno znaša 5,2 %; opozarja, da je glavni mandat ECB zagotavljanje stabilnosti cen; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opozarja, da je pregled strategije ECB ponovno potrdil srednjeročno usmeritev ciljne inflacije in določil simetričen cilj (2 %) za inflacijo v srednjeročnem obdobju; poziva ECB, naj v tem srednjeročnem obdobju, tudi med sedanjo krizo, dosledno obravnava inflacijo; poziva ECB, naj opredeli pojem „srednjeročno“; |
| --- | --- |

14.

| 15. | je seznanjen z nedavno odločitvijo ECB na področju monetarne politike, da bo julija 2022 obrestne mere zvišala za 50, septembra za 75, novembra za 75, decembra za 50 ter februarja 2023 za 50 bazičnih točk; ugotavlja, da je trenutna obrestna mera 3,0 %; je seznanjen z izjavo predsednice Christine Lagarde, da namerava ECB „na več naslednjih sejah zviševati obrestne mere, dokler inflacija ne bo padla na ciljno raven“; ugotavlja, da nominalne obrestne mere ostajajo pod nevtralno obrestno mero; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ugotavlja, da ima ECB na voljo orodja za zmanjšanje skupnega povpraševanja, s katerimi lahko srednjeročno zniža inflacijo na ciljno raven; je zaskrbljen zaradi posledic, ki jih bodo takšne politične odločitve imele za rast in zaposlovanje, zato jih je treba obravnavati v oceni sorazmernosti; poziva ECB, naj glede na visoko stopnjo negotovosti razmisli o bolj uravnoteženem in postopnem prilagajanju politike; poziva k tehtnejši utemeljitvi morebitnih prihodnjih odločitev o obrestnih merah; |
| --- | --- |

16.

| 17. | opozarja, da sta ruska agresija v Ukrajini in odvisnost od uvoženih fosilnih goriv glavni vzrok za nedavno občutno povečanje cen, pri čemer skupna inflacija odraža strm porast cen nafte in plina; ugotavlja, da je za trenutno inflacijo kriva predvsem ponudba; ugotavlja tudi, da so tradicionalna orodja monetarne politike le v omejenem obsegu primerna za obvladovanje inflacije, ki jo povzročajo predvsem cene energije in hrane; je seznanjen, da je ECB že večkrat priznala, da dvig obrestnih mer kratkoročno ne bo znižal cen energije ali vplival na inflacijo; |
| --- | --- |

17.

| 18. | je zelo zaskrbljen zaradi tveganja razdrobljenosti glede na to, da so med državami euroobmočja razlike v stopnji inflacije, ki je na primer avgusta 2022 v Estoniji znašala 25,2 %, v Franciji pa 6,6 %; meni, da to ogroža enotnost monetarne politike ECB in njeno transmisijo; |
| --- | --- |

18.

| 19. | je zaskrbljen, ker „dobiček v zadnjem času bistveno prispeva k skupni domači inflaciji, in sicer več, kot v preteklosti“, kot je ugotovila članica izvršnega odbora Isabel Schnabel (4); poziva ECB, naj redno objavlja podatke o prispevku dobička k inflaciji; ugotavlja, da monetarna politika ni pravi odziv na ta prispevek k inflaciji, saj gre za prekomerno tržno moč, ki jo je bolje obravnavati z drugimi politikami; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva ECB, naj oblikuje verodostojno komunikacijsko strategijo, podprto s hitrimi in oprijemljivimi ukrepi, s katerimi bo evropskim državljanom pokazala, da se bo inflacija srednjeročno znižala; je zelo zaskrbljen, ker so pričakovanja potrošnikov v zvezi z inflacijo v naslednjih 12 mesecih in mediana pričakovane inflacije v naslednjih treh letih občutno nad ciljno ravnjo, saj znašajo 5,0 % oziroma 2,9 % (5); z zaskrbljenostjo ugotavlja, da to kaže na to, da so se pričakovanja v zvezi z inflacijo zelo spremenila; ugotavlja, da je vpliv na pričakovanja eden glavnih razlogov za to, da ECB zvišuje obrestno mero; poziva ECB, naj natančneje preuči vlogo pričakovanj v zvezi z inflacijo in ugotovi, kako napovedi in ukrepi ECB vplivajo nanje; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ugotavlja, da ni akademskega soglasja o tem, kakšno vlogo imajo pričakovanja v zvezi z inflacijo pri dejanskih rezultatih; |
| --- | --- |

21.

| 22. | je še posebej zaskrbljen, ker je nedavni padec menjalnega tečaja med eurom in dolarjem pomembno prispeval k rasti cen energije; ugotavlja, da nedavni padec vrednosti eura v primerjavi z ameriškim dolarjem zato prispeva k rasti cen energije, saj se z energetskimi izvedenimi finančnimi instrumenti trguje v ameriških dolarjih; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ugotavlja, da je Mednarodni denarni sklad v svojih svetovnih gospodarskih obetih za leto 2022 navedel, da so tveganja plačne spirale omejena; ugotavlja, da bodo odporni trgi dela in določena stopnja dohitevanja za nadomestitev izgube kupne moči verjetno prispevali k močni rasti plač; poziva ECB, naj zelo pozorno spremlja to tveganje; |
| --- | --- |

23.

| 24. | je zaskrbljen, ker se ECB pri bonitetnih ocenah državnih obveznic v svojem okviru za zavarovanje še naprej zanaša na zasebne bonitetne agencije; ponovno poziva ECB, naj poišče drugo možnost; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, da je enakomerna transmisija monetarne politike bistvena za uresničevanje nalog ECB v zvezi s stabilnostjo cen; poudarja, da so zaradi prevelikih razlik v donosnosti državnih obveznic kreditni pogoji neskladni z enotno transmisijo monetarne politike; je seznanjen z odločitvijo ECB z dne 15. junija 2022, da bo uporabila prožnost pri reinvestiranju odkupov, ki jih je treba izvesti v okviru izrednega programa nakupa vrednostnih papirjev ob pandemiji; je seznanjen z začetkom izvajanja instrumenta za zaščito prenosa, da bi podprli učinkovito transmisijo monetarne politike po euroobmočju; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ugotavlja, da kombinacija poceni ciljno usmerjenih operacij dolgoročnega refinanciranja in višjih obrestnih mer ustvarja tveganje, ki evropskim bankam omogoča, da kujejo milijarde dodatnih dobičkov; pozdravlja, da se je ECB na oktobrskem zasedanju odločila preprečiti to arbitražo; |
| --- | --- |

26.

| 27. | je zaskrbljen, ker večje centralne banke po svetu ne usklajujejo monetarne politike; poleg tega je zaskrbljen, da bo cikel hkratnega naraščanja obrestnih mer po svetu povzročil zaostritev pogojev denarne politike, kot je ne pomnimo; poziva ECB, naj začne mednarodni dialog z drugimi centralnimi bankami; |
| --- | --- |

27.

Sekundarni cilj

| 28. | opozarja, da je predsednica ECB med monetarnim dialogom novembra 2021 dejala, da so „med sekundarnimi cilji seveda tudi gospodarski razvoj, spoštovanje okolja in boj proti podnebnim spremembam itd. Jasno je, da jih je treba upoštevati, zlasti če te sekundarne cilje zelo jasno navedejo druge institucije, zlasti Evropski parlament“; predlaga, da se ta resolucija izkoristi kot možnost, da se ECB poda prispevek v zvezi s sekundarnimi cilji (6); |
| --- | --- |

28.

| 29. | opozarja, da ne glede na cilj cenovne stabilnosti Pogodba o delovanju Evropske unije od ECB zahteva, da podpira splošne ekonomske politike Unije, kot so opredeljeni v členu 3 PEU; poudarja, da obstaja jasna hierarhija med cilji ECB; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ugotavlja, da se za monetarne politike ECB, namenjene izvajanju njenega glavnega mandata, opravi ocena sorazmernosti; ugotavlja, da se pri tej oceni upošteva učinek ukrepov monetarne politike na širše gospodarstvo in ekonomske politike, obravnavane v tem razdelku; poudarja, da bo ECB, kadar bo izbirala med različnimi sklopi politik, ki so enako ugodne za stabilnost cen, izbrala tiste, ki najbolje podpirajo splošne ekonomske politike EU (7); |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva ECB, naj v svojem letnem poročilu v posebnem poglavju pojasni, kako razlaga in ravna v skladu s svojimi sekundarnimi cilji, ter predstavi učinke svoje monetarne politike na splošne ekonomske politike EU; |
| --- | --- |

31.

| 32. | meni, da sta visoka raven družbeno, okoljsko in gospodarsko trajnostne rasti ter izjemno konkurenčno socialno tržno gospodarstvo, s katerim se želi doseči polna zaposlenost, ključna gospodarska cilja; opozarja, kako pomemben je evropski steber socialnih pravic; poudarja, da je te cilje najbolje doseči, če prosti trg deluje v stabilnem makroekonomskem okolju, ki temelji na predvidljivih ravneh cen; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja, da imajo mala in srednja podjetja ključno vlogo za gospodarstvo EU ter ekonomsko in socialno konvergenco, zaposlovanje in izvajanje dvojnega prehoda (digitalnega in podnebnega); |
| --- | --- |

33.

| 34. | predlaga, da bi morala ECB v okviru ocene sorazmernosti upoštevati, da stroškov njenih operacij monetarne politike ne bi smeli nesorazmerno nositi sloji z nižjimi dohodki in najranljivejše skupine, prav tako pa bi morala oceniti učinek svojih operacij monetarne politike na te skupine, pri tem pa upoštevati, da premoženjska in dohodkovna neenakost negativno vpliva na učinkovitost transmisije monetarne politike (8); |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva ECB, naj se kot neodvisna institucija pri izvajanju svojega mandata vzdrži politično motiviranih odločitev; |
| --- | --- |

35.

Boj proti podnebnim spremembam

| 36. | ugotavlja, da sta za spodbujanje zelenih naložb potrebna stabilnost cen in stabilno makroekonomsko okolje, kar bi med drugim pomagalo ustvariti prave pogoje za izvajanje Pariškega sporazuma; poziva ECB, naj oceni, v kolikšni meri podnebne spremembe vplivajo na njeno zmožnost ohranjanja stabilnosti cen; |
| --- | --- |

36.

| 37. | opozarja, da Evropsko centralno banko kot institucijo EU zavezujejo zaveze EU iz Pariškega sporazuma; |
| --- | --- |

37.

| 38. | je seznanjen z odločitvijo Sveta ECB, da sprejme nadaljnje ukrepe za vključitev vprašanj podnebnih sprememb v okvir monetarne politike Eurosistema; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ugotavlja, da je koncept tržne nevtralnosti povezan z načelom „odprtega tržnega gospodarstva s svobodno konkurenco“; poziva ECB, naj ob spoštovanju svoje neodvisnosti obravnava nedelovanje trga in zagotovi učinkovito dodeljevanje sredstev v dolgoročnem obdobju, pri čemer naj bo čim manj politična, prav tako pa naj spoštuje načelo nevtralnosti trga; ugotavlja, da se je ECB v več primerih že oddaljila od tržne nevtralnosti; poudarja, da se takšne odločitve ne smejo sprejemati na račun glavnega cilja ECB; |
| --- | --- |

39.

| 40. | je seznanjen z napovedjo ECB, da bo s prilagoditvijo svojega portfelja razogljičila imetje podjetniških obveznic; poudarja, da so programi ECB za nakup sredstev nekonvencionalna monetarna politika, ki bi jo bilo treba izvajati le v izrednih gospodarskih razmerah; poleg tega poudarja, da je to imetje stranski proizvod preteklega boja proti nizki inflaciji in da naložbe niso cilj monetarne politike; |
| --- | --- |

40.

| 41. | je prav tako seznanjen z napovedjo okolju prijaznejšega okvira ECB za zavarovanje, kar bo pripomoglo k zmanjšanju finančnega tveganja v bilanci stanja ECB; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pozdravlja napoved ECB, da bo dodatno okrepila orodje in zmogljivosti Eurosistema za ocenjevanje tveganj, da bi bilo mogoče bolje vključiti tveganja, povezana s podnebjem in okoljem, na primer prek notranjih bonitetnih sistemov; pozdravlja zlasti sodelovanje ECB z bonitetnimi agencijami, da bi se povečala preglednost o tem, kako v bonitetne ocene vključujejo podnebna tveganja, in kakšne so njihove ambicije v zvezi z zahtevami po razkritju glede podnebnih tveganj; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pozdravlja, da je ECB sprejela akcijski načrt in podroben časovni načrt ukrepov, povezanih s podnebnimi spremembami, da bi v okvir politike in modele vključila vprašanja, povezana s podnebnimi spremembami; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pozdravlja stresni test ECB za podnebna tveganja, ki je bil razvit, da bi ocenili odpornosti bank in družb na tveganje podnebnega prehoda; opaža, da rezultati, objavljeni 8. julija 2022, kažejo, da banke nimajo trdnih okvirov za stresno testiranje podnebnih tveganj in nimajo ustreznih podatkov; poziva ECB, naj pripravi uresničljive smernice in zmanjša birokracijo; ugotavlja, da bi moral nadzor nad bankami temeljiti na tveganju, ne pa na sekundarnih premislekih; poziva banke, naj okrepijo prizadevanja za merjenje in obvladovanje podnebnih tveganj; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poudarja, da je ECB med letoma 2020 in 2021 za 10,7 % zmanjšala svoje emisije ogljika; |
| --- | --- |

45.

Preglednost, odgovornost, enakost spolov in drugi vidiki

| 46. | poudarja, da je treba dodatno okrepiti ureditve ECB na področju odgovornosti in preglednosti; ugotavlja, da je ECB sicer razširila svoj nabor orodij in cilje, da ne zajemajo več le stabilnosti cen, a so se njeni postopki v zvezi z odgovornostjo le delno razvili; z zanimanjem pričakuje pisno formalizacijo sedanjih postopkov v zvezi z odgovornostjo med ECB in Evropskim parlamentom; ponovno poziva ECB, naj poveča odgovornost do Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pozdravlja obsežne in podrobne povratne informacije, ki jih je ECB predložila v zvezi z resolucijo Parlamenta o letnem poročilu ECB za leto 2020; poziva ECB, naj ostane zavezana odgovornosti in še naprej vsako leto objavlja svoje pisne povratne informacije v zvezi z resolucijami Parlamenta o letnih poročilih ECB; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva ECB, naj bolje, tudi pisno, poroča o stališčih, ki jih zavzame v Baselskem odboru za bančni nadzor; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pozdravlja novo komunikacijsko politiko ECB, ki vključuje dostopnejše načine za razlago in predstavitev političnih odločitev ECB državljanom in deležnikom; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pozdravlja, da je ECB pozorna na tveganje kibernetskih napadov; spodbuja jo, naj bo tako tudi v prihodnje, zlasti glede na geopolitične razmere; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva ECB, naj začne bolje spremljati razvoj kriptovalut in s tem povezana tveganja v smislu kibernetske varnosti, pranja denarja, financiranja terorizma in drugih kriminalnih dejavnosti, povezanih z anonimnostjo, ki jo zagotavljajo kriptosredstva; v zvezi s tem ugotavlja, da je začela veljati uredba o trgih kriptoimetij; |
| --- | --- |

51.

| 52. | obžaluje, da sta samo dva člana Izvršilnega odbora ECB in Sveta ECB ženski; ponovno poudarja, da bi morala biti zastopanost spolov pri imenovanjih v izvršilni odbor uravnotežena, Parlamentu pa bi bilo treba predložiti ožji seznam; močno obžaluje, da so države članice pred kratkim predlagale točno toliko kandidatov, kolikor je prostih delovnih mest, namesto da bi predložile ožji seznam kandidatov; opozarja, da se je Parlament že prej zavezal, da v skladu s svojo resolucijo o uravnoteženi zastopanosti spolov pri imenovanjih na področju ekonomskih in monetarnih zadev EU ne bo obravnaval ožjega seznama, ki ne spoštuje načela uravnotežene zastopanosti spolov; poziva države članice euroobmočja, naj opravijo svoj del naloge in v postopke imenovanja v celoti vključijo načelo enakosti spolov in zagotovijo enake možnosti, ne glede na spol, za položaje guvernerjev svojih nacionalnih centralnih bank; |
| --- | --- |

52.

| 53. | obžaluje, da je neravnovesje med spoloma še vedno prisotno tudi v organizacijski strukturi ECB, zlasti pri deležu žensk na višjih vodstvenih položajih; ugotavlja, da se je po najnovejših razpoložljivih statističnih podatkih iz leta 2019 delež žensk na vseh vodstvenih položajih v ECB povečal na 30,3 %, na višjih vodstvenih položajih pa na 30,8 %; pozdravlja novo strategijo ECB za bolj uravnoteženo zastopanost spolov, vključno s ciljem, da se delež žensk do leta 2026 poveča na 40 do 51 %; poziva ECB, naj v letnem poročilu poroča o napredku na tem področju; |
| --- | --- |

53.

| 54. | podpira, da želi ECB povečati zastopanost žensk, tako da ženske spodbuja k napredku na tem področju; zato pozdravlja pobude, kot je štipendija ECB Women in Economics; |
| --- | --- |

54.

| 55. | je seznanjen s kadrovskimi pravili ECB o morebitnih nasprotjih interesov in spodbuja njihovo ambiciozno uporabo; je seznanjen tudi s tem, da poteka pregled etičnega okvira; opozarja na odločbo evropske varuhinje človekovih pravic z dne 26. oktobra 2022, v kateri je v zvezi s tem izdala priporočila, ki se nanašajo predvsem na pojav vrtljivih vrat v ECB, potem ko se je pred kratkim eden njenih višjih ekonomistov zaposlil v ameriški investicijski banki (9); poziva ECB, naj obdobje mirovanja za višje plačne razrede razširi tudi na zaposlene v nižjih plačnih razredih; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva ECB, naj razvije strategijo o tem, kako ravnati z lobisti in povečati preglednost stikov na ravni zaposlenih zunaj Sveta ECB; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pozdravlja dejstvo, da se je leta 2021 število ponarejenih eurobankovcev zmanjšalo na najnižjo raven od leta 2003 (12 na milijon); poziva ECB, naj okrepi boj proti ponarejanju in sodelovanje z Europolom, Interpolom in Komisijo pri uresničevanju tega cilja; poziva ECB, naj brez poseganja v pristojnosti držav članic vzpostavi sistem za boljše spremljanje večjih transakcij z namenom boja proti pranju denarja, izogibanju davkom ter financiranju terorizma in organiziranega kriminala; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pozdravlja napredek ECB pri projektu digitalnega eura in dialog s Parlamentom v zvezi s tem; je zadovoljen, da se bo končala 24-mesečna preiskovalna faza projekta digitalnega eura in da bo Svet ECB sprejel odločitev o začetku postopka njegove uvedbe, ko bosta sozakonodajalca na podlagi prihodnjega predloga Komisije vzpostavila pravno podlago za to; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poudarja pričakovane koristi, kot sta večja učinkovitost in večja finančna vključenost; se strinja z ECB, da bi moral digitalni euro izpolnjevati vrsto minimalnih zahtev, vključno z odpornostjo, varnostjo, učinkovitostjo in varstvom zasebnosti; poudarja, da bi digitalni euro lahko dopolnil gotovino kot plačilno sredstvo, ne bi pa je smel nadomestiti; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva ECB, naj pri oblikovanju digitalnega eura ustrezno upošteva tveganja za bančni sektor in splošno posojanje realnemu gospodarstvu; |
| --- | --- |

60.

| 61. | močno obžaluje odločitev ECB, da bo družbo Amazon vključila v preskušanje prototipnih vmesnikov za digitalni euro; poudarja, da je ta družba potencialni konkurent na tem področju, zato ji ne bi smeli omogočiti sodelovanja, zlasti ker za to nalogo ne bo prejela denarnega nadomestila; poleg tega poudarja, da bi s prenosom infrastrukture digitalnega eura ameriškemu tehnološkemu podjetju v upravljanje zmanjšali strateško avtonomijo EU; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poziva k nadaljnji krepitvi notranjega okvira ECB za prijavljanje nepravilnosti, da bi ga uskladili z direktivo EU o žvižgačih (10); |
| --- | --- |

62.

| 63. | predlaga ustanovitev neodvisnega ocenjevalnega urada po vzoru Mednarodnega denarnega sklada, ki bi lahko ocenjeval politike ECB in učinek različnih možnosti politike, pri tem pa ne bi posegal v neodvisnost ECB; |
| --- | --- |

63.

o

o o

| 64. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

64.

---

(1)  UL C 23, 21.1.2021, str. 105.

(2)  UL C 479, 16.12.2022, str. 75.

(3)  Uvodne besede k monetarnemu dialogu 26. septembra 2022: https://www.ecb.europa.eu /press/key/date/2022/html/ecb.sp220926_1~0bd6fcc86c.en.html

(4)  Govor Isabel Schnabel o globalizaciji inflacije: https://www.ecb.europa.eu/press/key/date/2022/html/ecb.sp220511_1~e9ba02e127.en.html

(5)  https://www.ecb.europa.eu/press/pr/date/2023/html/ecb.pr230112~6cfbeda491.sl.html

(6)  Stran 15 prepisa monetarnega dialoga novembra 2021: https://www.ecb.europa.eu/ press/key/date/2021/html/ecb.sp211115_annex_1~d1ef2075bb.en.pdf

(7)  https://www.ecb.europa.eu/press/key/date/2022/html/ecb.sp220324~ 61c5afb6b9.en.html.

(8)  https://www.bis.org/publ/othp50.htm.

(9)  https://www.ombudsman.europa.eu/en/decision/sl/162341

(10)  Direktiva (EU) 2019/1937 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2019 o zaščiti oseb, ki prijavijo kršitve prava Unije (UL L 305, 26.11.2019, str. 17).

---

| 11.8.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 283/48 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 283/48

---

P9_TA(2023)0058

Razvoj strategije EU za kolesarjenje

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2023 o razvoju strategije EU za kolesarjenje (2022/2909(RSP))

(2023/C 283/11)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svežnja Komisije „Pripravljeni na 55“ z dne 14. julija 2021 o izvajanju evropskega zelenega dogovora, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svežnja Komisije „Pripravljeni na 55“ z dne 14. julija 2021 o izvajanju evropskega zelenega dogovora,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. maja 2022 z naslovom Varčevanje z energijo v EU (COM(2022)0240), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. maja 2022 z naslovom Varčevanje z energijo v EU (COM(2022)0240),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. decembra 2021 z naslovom Novi okvir EU za mobilnost v mestih (COM(2021)0811), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. decembra 2021 z naslovom Novi okvir EU za mobilnost v mestih (COM(2021)0811),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. decembra 2020 z naslovom Strategija za trajnostno in pametno mobilnost – usmerjanje evropskega prometa na pravo pot za prihodnost (COM(2020)0789), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. decembra 2020 z naslovom Strategija za trajnostno in pametno mobilnost – usmerjanje evropskega prometa na pravo pot za prihodnost (COM(2020)0789),

| — | ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2019/73 z dne 17. januarja 2019 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz električnih koles s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2019/73 z dne 17. januarja 2019 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz električnih koles s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega odbora regij z dne 12. oktobra 2016 z naslovom Načrt EU za kolesarjenje (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega odbora regij z dne 12. oktobra 2016 z naslovom Načrt EU za kolesarjenje (2),

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 6/2020 z naslovom Trajnostna mobilnost v mestih v EU: bistvenega izboljšanja ni mogoče doseči brez zavezanosti držav članic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 6/2020 z naslovom Trajnostna mobilnost v mestih v EU: bistvenega izboljšanja ni mogoče doseči brez zavezanosti držav članic,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 z naslovom Nova industrijska strategija za Evropo (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 z naslovom Nova industrijska strategija za Evropo (COM(2020)0102),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. januarja 2021 o pregledu smernic za vseevropsko prometno omrežje (TEN-T) (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. januarja 2021 o pregledu smernic za vseevropsko prometno omrežje (TEN-T) (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. oktobra 2021 o okviru politike EU za varnost v cestnem prometu za obdobje 2021–2030 – priporočila za naslednje korake v smeri „vizije nič“ (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. oktobra 2021 o okviru politike EU za varnost v cestnem prometu za obdobje 2021–2030 – priporočila za naslednje korake v smeri „vizije nič“ (4),

| — | ob upoštevanju govora izvršnega podpredsednika Komisije Fransa Timmermansa z dne 30. junija 2022 na vrhu o kolesarjenju v Københavnu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju govora izvršnega podpredsednika Komisije Fransa Timmermansa z dne 30. junija 2022 na vrhu o kolesarjenju v Københavnu,

| — | ob upoštevanju načela subsidiarnosti in zlasti člena 5(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju načela subsidiarnosti in zlasti člena 5(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju izjave držav članic o kolesarjenju kot podnebju prijaznem načinu prevoza, ki je bila sprejeta oktobra 2015 med luksemburškim predsedovanjem Svetu EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave držav članic o kolesarjenju kot podnebju prijaznem načinu prevoza, ki je bila sprejeta oktobra 2015 med luksemburškim predsedovanjem Svetu EU,

| — | ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja OZN, zlasti cilja 11 o trajnostnih mestih in skupnostih, v skladu s katerim bo kolesarjenje prispevalo k temu, da bodo mesta in naselja postala bolj odprta, varna, vzdržljiva in trajnostna, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja OZN, zlasti cilja 11 o trajnostnih mestih in skupnostih, v skladu s katerim bo kolesarjenje prispevalo k temu, da bodo mesta in naselja postala bolj odprta, varna, vzdržljiva in trajnostna,

| — | ob upoštevanju izjave Komisije z dne 7. julija 2022 v odgovor na vprašanje za Komisijo o razvoju strategije EU za kolesarjenje (O-000025/2022 – B9-0017/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Komisije z dne 7. julija 2022 v odgovor na vprašanje za Komisijo o razvoju strategije EU za kolesarjenje (O-000025/2022 – B9-0017/2022),

| — | ob upoštevanju člena 132(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za promet in turizem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za promet in turizem,

| A. | ker je promet pomemben vir onesnaževanja zraka in ker so trajnostni načini prevoza, kot je kolesarjenje, bistveni za doseganje ciljev EU na področju podnebja in zmanjšanje onesnaževanja ter za uresničevanje ambicij v okviru pobud EU za varčevanje z energijo in REPowerEU; |
| --- | --- |

A.

ker je promet pomemben vir onesnaževanja zraka in ker so trajnostni načini prevoza, kot je kolesarjenje, bistveni za doseganje ciljev EU na področju podnebja in zmanjšanje onesnaževanja ter za uresničevanje ambicij v okviru pobud EU za varčevanje z energijo in REPowerEU;

| B. | ker kolesarjenje prinaša številne koristi, kot so boljše zdravje, zmanjšanje prometnih zastojev in hrupa, boljša kakovost zraka, gospodarska rast ter okoljske in družbene koristi; |
| --- | --- |

B.

ker kolesarjenje prinaša številne koristi, kot so boljše zdravje, zmanjšanje prometnih zastojev in hrupa, boljša kakovost zraka, gospodarska rast ter okoljske in družbene koristi;

| C. | ker je kolesarjenje razmeroma poceni način prevoza, ki si ga večina državljanov lahko privošči, in spodbuja trajnostno gospodarstvo; |
| --- | --- |

C.

ker je kolesarjenje razmeroma poceni način prevoza, ki si ga večina državljanov lahko privošči, in spodbuja trajnostno gospodarstvo;

| D. | ker je za izkoriščanje potenciala kolesarjenja potrebna varnejša kolesarska infrastruktura, ki je dragocena alternativa pri potovanjih na kratke razdalje; |
| --- | --- |

D.

ker je za izkoriščanje potenciala kolesarjenja potrebna varnejša kolesarska infrastruktura, ki je dragocena alternativa pri potovanjih na kratke razdalje;

| E. | ker kolesarski ekosistem EU že vključuje več kot 1 000 malih in srednjih podjetij ter milijon delovnih mest, katerih število se lahko do leta 2030 poveča na 2 milijona; ker električna kolesa pomenijo priložnost za rast kolesarske industrije, ustvarjanje zelenih delovnih mest in zaposlitev prekvalificirane delovne sile iz drugih sektorjev; |
| --- | --- |

E.

ker kolesarski ekosistem EU že vključuje več kot 1 000 malih in srednjih podjetij ter milijon delovnih mest, katerih število se lahko do leta 2030 poveča na 2 milijona; ker električna kolesa pomenijo priložnost za rast kolesarske industrije, ustvarjanje zelenih delovnih mest in zaposlitev prekvalificirane delovne sile iz drugih sektorjev;

| F. | ker sta pomanjkanje varovanih parkirišč in ukrepov za preprečevanje kraje ter pomanjkanje kolesarskih poti dve prevladujoči oviri za privabljanje novih kolesarjev in izkoriščanje celotnega potenciala kolesarjenja v mestih; |
| --- | --- |

F.

ker sta pomanjkanje varovanih parkirišč in ukrepov za preprečevanje kraje ter pomanjkanje kolesarskih poti dve prevladujoči oviri za privabljanje novih kolesarjev in izkoriščanje celotnega potenciala kolesarjenja v mestih;

| 1. | meni, da bi bilo treba kolesarjenje priznati kot dobro razvit način prevoza; poziva Komisijo, naj oblikuje evropsko strategijo za kolesarjenje, da bi v Evropi do leta 2030 podvojili število kilometrov, prevoženih s kolesom; poziva Komisijo, naj zagotovi usklajeno zbiranje podatkov o kolesarjenju, vključno z industrijskimi podatki; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da se je kolesarjenje razširilo zaradi pandemije covida-19 in naraščajočih cen fosilnih goriv po ruski nezakoniti vojaški agresiji proti Ukrajini; spodbuja regionalne in lokalne organe, naj razmislijo o vzdrževanju kolesarske infrastrukture, vzpostavljene kot odziv na pandemijo, v sklopu rednih procesov urbanističnega načrtovanja in sprejmejo konkretne ukrepe za ustrezno vključitev kolesarjenja v okvire za mobilnost v mestih, hkrati pa priznajo njegov potencial za boljšo povezljivost med primestnimi območji in mestnimi središči, zlasti s kolesarskimi avtocestami; |
| --- | --- |

2.

| 3. | za spodbujanje multimodalnosti spodbuja ustvarjanje sinergij med kolesarjenjem in drugimi načini prevoza, na primer z več razpoložljivimi mesti za kolesa na vlakih in bolj varovanimi parkirišči za kolesa na postajah in vozliščih za mobilnost; |
| --- | --- |

3.

| 4. | meni, da bi bilo treba v evropskih politikah in podpori ustrezno upoštevati omogočanje kolesarjenja, in sicer pri gradnji ali nadgradnji infrastrukture TEN-T, med drugim z dodajanjem kolesarskih poti vzdolž železniških prog in celinskih plovnih poti, kjer je to izvedljivo; |
| --- | --- |

4.

| 5. | spodbuja države članice in lokalne organe, naj znatno povečajo naložbe v izgradnjo ločene kolesarske infrastrukture, naj v omrežja načrtov za mobilnost vključijo cenovno dostopne sheme za souporabo električnih in navadnih koles ter naj v urbanih vozliščih kolesarjenje upoštevajo kot pomembno rešitev za zadnji del poti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da bi bilo treba načrtovanje mestne infrastrukture razvijati v skladu z zakonodajo EU o varnosti v cestnem prometu, vključno z varnostnimi standardi za kolesarjenje; poziva Komisijo, naj pospeši svoje delo v zvezi s smernicami o zahtevah glede kakovosti za visokokakovostno in varno kolesarsko infrastrukturo iz direktive o izboljšanju varnosti cestne infrastrukture (5); poudarja, da je treba izboljšati tehnologije inteligentnih prometnih sistemov, da bi se izboljšalo prepoznavanje kolesarjev na cesti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisijo, naj prizna kolesarsko industrijo, vključno s proizvodnjo baterij za električna kolesa in krožno gospodarstvo, zlasti mala in srednja podjetja, kot legitimne partnerje v ekosistemu mobilnosti industrijske strategije EU ter v programih industrijske infrastrukture in shemah financiranja; poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo projekte na področju kolesarjenja in v z njim povezanih sektorjih, kot so mobilnost, turizem, zdravje in šport; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisijo in države članice, naj podprejo proizvodnjo koles in sestavnih delov „Izdelano v Evropi“ ter tako spodbudijo konkurenčnost industrije EU, tako da premostijo naložbeno vrzel, ohranijo enake konkurenčne pogoje na svetovni ravni ter spodbudijo vračanje in zanesljivost dobavne verige ter spodbujajo visokokakovostna delovna mesta, ustvarjajo kolesarske grozde in krepijo poklicno usposabljanje, povezano z industrijo; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bo kolesarjenje dostopno osebam z omejeno mobilnostjo in cenovno dostopno za ranljive skupine; ugotavlja, da se lahko z Evropskim socialnim skladom za podnebje ter strukturnimi in investicijskimi skladi pomaga tistim, ki jih je mobilnostna revščina najbolj prizadela, tako da se podpre nakup koles ali dostop do storitev souporabe koles; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisijo, države članice ter regionalne in lokalne organe, naj izvajajo izobraževalne kampanje in usposabljanje, vključno z informacijskimi kampanjami, da bi povečali ozaveščenost o varnosti v cestnem prometu ter podprli varno uporabo navadnih in električnih koles; nadalje poziva Komisijo, naj predlaga smernice za varno kolesarjenje (čelade, starostne omejitve, prevoz otrok itd.), in zahteva, da se posebna pozornost nameni spodbujanju kolesarjenja med ženskami in starejšimi, zlasti z izboljšanjem varnosti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | v zvezi s tem ugotavlja, da sta ustrezno izvrševanje in spremljanje bistvena za varnost in zaščito uporabnikov, ter poziva, naj se pozornost nameni izvrševanju obstoječih pravil, da se zagotovi spoštljiv soobstoj različnih načinov prevoza; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja potencial, ki ga imajo električna kolesa za povečanje kolesarjenja; ugotavlja, da je treba za hitro uvedbo in dostop do električnih koles, ki lahko s podporo dosežejo hitrost do 25 km/h, zagotoviti ustrezno pravno klasifikacijo v zakonodaji EU in nacionalni zakonodaji; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da bi bilo treba pri načrtovanju stanovanj ustrezno upoštevati varna in varovana parkirišča za kolesa ter zmogljivosti za polnjenje električnih koles; |
| --- | --- |

13.

| 14. | spodbuja podjetja, javne organizacije in institucije, naj s posebnimi spodbudami spodbujajo kolesarjenje, vključno s programi za zaposlene in zadostnimi parkirnimi mesti s polnilniki za električna kolesa ter zagotavljanjem ustreznih sanitarnih prostorov; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da je treba kolesarski turizem in kolesarjenje na podeželju podpreti s pospeševanjem razvoja omrežja EuroVelo in 17 poti, ki jih vključuje, zlasti z zagotavljanjem večje podpore in izkoriščanjem sinergij z omrežjem TEN-T; |
| --- | --- |

15.

| 16. | spodbuja države članice, naj znižajo stopnje DDV za dobavo, najem in popravilo navadnih in električnih koles; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Evropsko komisijo, naj leto 2024 razglasi za evropsko leto kolesarjenja; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Komisiji in državam članicam ter njihovim parlamentom. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  UL L 16, 18.1.2019, str. 108.

(2)  UL C 88, 21.3.2017, str. 49.

(3)  UL C 456, 10.11.2021, str. 47.

(4)  UL C 132, 24.3.2022, str. 45.

(5)  Direktiva (EU) 2019/1936 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2019 o spremembi Direktive 2008/96/ES o izboljšanju varnosti cestne infrastrukture (UL L 305, 26.11.2019, str. 1).

---

| 11.8.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 283/51 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 283/51

---

P9_TA(2023)0059

Razpoložljivost gnojil v EU

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2023 o sporočilu Evropske komisije o zagotavljanju razpoložljivosti in cenovne dostopnosti gnojil (2022/2982(RSP))

(2023/C 283/12)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. novembra 2022 z naslovom Zagotavljanje razpoložljivosti in cenovne dostopnosti gnojil (COM(2022)0590), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. novembra 2022 z naslovom Zagotavljanje razpoložljivosti in cenovne dostopnosti gnojil (COM(2022)0590),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. marca 2022 o potrebi po nujnem akcijskem načrtu EU za zagotovitev prehranske varnosti v EU in zunaj nje zaradi ruskega napada na Ukrajino (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. marca 2022 o potrebi po nujnem akcijskem načrtu EU za zagotovitev prehranske varnosti v EU in zunaj nje zaradi ruskega napada na Ukrajino (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2021 o strategiji „od vil do vilic“ za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2021 o strategiji „od vil do vilic“ za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. februarja 2021 o novem akcijskem načrtu za krožno gospodarstvo (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. februarja 2021 o novem akcijskem načrtu za krožno gospodarstvo (3),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Začasni krizni okvir za ukrepe državne pomoči v podporo gospodarstvu po agresiji Rusije proti Ukrajini“ (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Začasni krizni okvir za ukrepe državne pomoči v podporo gospodarstvu po agresiji Rusije proti Ukrajini“ (4),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. marca 2022 o zagotavljanju prehranske varnosti in krepitvi odpornosti prehranskih sistemov (COM(2022)0133), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. marca 2022 o zagotavljanju prehranske varnosti in krepitvi odpornosti prehranskih sistemov (COM(2022)0133),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. julija 2022 z naslovom Varčujmo s plinom za varno zimo (COM(2022)0360), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. julija 2022 z naslovom Varčujmo s plinom za varno zimo (COM(2022)0360),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 z naslovom Strategija „od vil do vilic“ za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 z naslovom Strategija „od vil do vilic“ za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem (COM(2020)0381),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/2115 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 2. decembra 2021 o določitvi pravil o podpori za strateške načrte, ki jih pripravijo države članice v okviru skupne kmetijske politike (strateški načrti SKP) in se financirajo iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) ter o razveljavitvi uredb (EU) št. 1305/2013 in (EU) št. 1307/2013 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/2115 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 2. decembra 2021 o določitvi pravil o podpori za strateške načrte, ki jih pripravijo države članice v okviru skupne kmetijske politike (strateški načrti SKP) in se financirajo iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) ter o razveljavitvi uredb (EU) št. 1305/2013 in (EU) št. 1307/2013 (5),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2022/1854 z dne 6. oktobra 2022 o nujnem posredovanju za obravnavanje visokih cen energije (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2022/1854 z dne 6. oktobra 2022 o nujnem posredovanju za obravnavanje visokih cen energije (6),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/1009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o določitvi pravil o omogočanju dostopnosti sredstev za gnojenje EU na trgu, spremembi uredb (ES) št. 1069/2009 in (ES) št. 1107/2009 ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2003/2003 (uredba o gnojilih) (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/1009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o določitvi pravil o omogočanju dostopnosti sredstev za gnojenje EU na trgu, spremembi uredb (ES) št. 1069/2009 in (ES) št. 1107/2009 ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2003/2003 (uredba o gnojilih) (7),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 91/676/EGS z dne 12. decembra 1991 o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov (8) (direktiva o nitratih), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 91/676/EGS z dne 12. decembra 1991 o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov (8) (direktiva o nitratih),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 4. januarja 2023 z naslovom Drivers of food security (Dejavniki prehranske varnosti) (SWD(2023)0004), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 4. januarja 2023 z naslovom Drivers of food security (Dejavniki prehranske varnosti) (SWD(2023)0004),

| — | ob upoštevanju publikacije Skupnega raziskovalnega središča z naslovom Technical proposals for the safe use of processed manure above the threshold established for Nitrate Vulnerable Zones by the Nitrates Directive (Tehnični predlogi za varno uporabo predelanega gnoja nad pragom, določenim za območja, ranljiva za onesnaževanje z nitrati, z direktivo o nitratih) (91/676/EGS) (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju publikacije Skupnega raziskovalnega središča z naslovom Technical proposals for the safe use of processed manure above the threshold established for Nitrate Vulnerable Zones by the Nitrates Directive (Tehnični predlogi za varno uporabo predelanega gnoja nad pragom, določenim za območja, ranljiva za onesnaževanje z nitrati, z direktivo o nitratih) (91/676/EGS) (9),

| — | ob upoštevanju vprašanja Komisije v zvezi z njenim sporočilom o zagotavljanju razpoložljivosti in cenovne dostopnosti gnojil (O-000001/2023 – B9-0010/2023), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja Komisije v zvezi z njenim sporočilom o zagotavljanju razpoložljivosti in cenovne dostopnosti gnojil (O-000001/2023 – B9-0010/2023),

| — | ob upoštevanju člena 136(5) in člena 132(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 136(5) in člena 132(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja,

| A. | ker so gnojila in upravljanje s hranili ključni za zadostno in kakovostno proizvodnjo hrane ter imajo pomembno vlogo pri svetovni prehranski varnosti; ker lahko današnje pomanjkanje gnojil vpliva na jutrišnji pridelek; |
| --- | --- |

A.

ker so gnojila in upravljanje s hranili ključni za zadostno in kakovostno proizvodnjo hrane ter imajo pomembno vlogo pri svetovni prehranski varnosti; ker lahko današnje pomanjkanje gnojil vpliva na jutrišnji pridelek;

| B. | ker so proizvodnja in stroški mineralnih gnojil v veliki meri odvisni od razpoložljivosti in cenovne ugodnosti zemeljskega plina, pri tej proizvodnji pa nastane do 2,1 % svetovnih emisij toplogrednih plinov (10); ker so za proizvodnjo sestavin gnojil, kot sta dušik in amoniak, potrebne velike količine zemeljskega plina; ker plin predstavlja približno 80 % stroškov proizvodnje gnojil; |
| --- | --- |

B.

ker so proizvodnja in stroški mineralnih gnojil v veliki meri odvisni od razpoložljivosti in cenovne ugodnosti zemeljskega plina, pri tej proizvodnji pa nastane do 2,1 % svetovnih emisij toplogrednih plinov (10); ker so za proizvodnjo sestavin gnojil, kot sta dušik in amoniak, potrebne velike količine zemeljskega plina; ker plin predstavlja približno 80 % stroškov proizvodnje gnojil;

| C. | ker so omejitve planeta, povezane z biokemičnimi tokovi v dušikovem (3,3-krat) in fosforjevem ciklu (2-krat), v EU že presežene (11); |
| --- | --- |

C.

ker so omejitve planeta, povezane z biokemičnimi tokovi v dušikovem (3,3-krat) in fosforjevem ciklu (2-krat), v EU že presežene (11);

| D. | ker svetovna kriza na področju mineralnih gnojil in energije zaradi nezakonite invazije Ruske federacije na Ukrajino 24. februarja 2022 ogroža svetovno prehransko varnost in zvišuje cene hrane, kar bi lahko hudo prizadelo najranljivejše skupine svetovnega prebivalstva, ki so močno odvisne od dostopa do cenovno ugodnih in hranljivih živil; |
| --- | --- |

D.

ker svetovna kriza na področju mineralnih gnojil in energije zaradi nezakonite invazije Ruske federacije na Ukrajino 24. februarja 2022 ogroža svetovno prehransko varnost in zvišuje cene hrane, kar bi lahko hudo prizadelo najranljivejše skupine svetovnega prebivalstva, ki so močno odvisne od dostopa do cenovno ugodnih in hranljivih živil;

| E. | ker je v preteklosti velik del zemeljskega plina, ki se uporablja za proizvodnjo gnojil v EU, izhajal iz Ruske federacije; ker je Ruska federacija glavna dobaviteljica gnojil in njihovih temeljnih sestavin na svetovni ravni; ker Ruska federacija od svoje nezakonite invazije na Ukrajino svoj vodilni položaj pri oskrbi s plinom in gnojili uporablja kot politično orožje; ker obstaja nevarnost, da bi z nadaljnjo uporabo velikih količin mineralnih gnojil podprli ruska vojna prizadevanja in druge avtokratske režime; |
| --- | --- |

E.

ker je v preteklosti velik del zemeljskega plina, ki se uporablja za proizvodnjo gnojil v EU, izhajal iz Ruske federacije; ker je Ruska federacija glavna dobaviteljica gnojil in njihovih temeljnih sestavin na svetovni ravni; ker Ruska federacija od svoje nezakonite invazije na Ukrajino svoj vodilni položaj pri oskrbi s plinom in gnojili uporablja kot politično orožje; ker obstaja nevarnost, da bi z nadaljnjo uporabo velikih količin mineralnih gnojil podprli ruska vojna prizadevanja in druge avtokratske režime;

| F. | ker inflacija močno vpliva na evropski kmetijski sektor, zlasti ker resno obremenjuje trenutni proračun skupne kmetijske politike (SKP); |
| --- | --- |

F.

ker inflacija močno vpliva na evropski kmetijski sektor, zlasti ker resno obremenjuje trenutni proračun skupne kmetijske politike (SKP);

| G. | ker je veliko evropskih proizvajalcev gnojil zmanjšalo svoje dejavnosti ali popolnoma ustavilo proizvodnjo, kar je zlasti posledica zvišanja cen zemeljskega plina, a tudi zaradi obdavčitve in konkurence iz drugih držav z manj birokracije, kar povzroča pomanjkanje gnojil, rast njihovih cen in slabše letine, ki so posledica tega, da je kmetom onemogočen dostop do gnojil, ki jih potrebujejo za izpolnjevanje svojih proizvodnih zahtev, in nazadnje vpliva na cenovno dostopnost ter razpoložljivost hrane; |
| --- | --- |

G.

ker je veliko evropskih proizvajalcev gnojil zmanjšalo svoje dejavnosti ali popolnoma ustavilo proizvodnjo, kar je zlasti posledica zvišanja cen zemeljskega plina, a tudi zaradi obdavčitve in konkurence iz drugih držav z manj birokracije, kar povzroča pomanjkanje gnojil, rast njihovih cen in slabše letine, ki so posledica tega, da je kmetom onemogočen dostop do gnojil, ki jih potrebujejo za izpolnjevanje svojih proizvodnih zahtev, in nazadnje vpliva na cenovno dostopnost ter razpoložljivost hrane;

| H. | ker največji svetovni proizvajalci gnojil ustvarjajo rekordne dobičke (12); |
| --- | --- |

H.

ker največji svetovni proizvajalci gnojil ustvarjajo rekordne dobičke (12);

| I. | ker se kmetje zdaj soočajo bodisi z vprašanjem, koliko lahko tvegajo pri sprejemanju odločitev o setvi in proizvodnji, bodisi z odločitvijo, da v celoti ustavijo svojo kmetijsko dejavnost, saj so cene gnojil zelo nestanovitne in so se v zadnjih dveh letih zvišale na raven, kakršne v Evropi še ni bilo, kar vpliva na prihodke kmetov in celo upravljanje kmetij; ker razpoložljivost surovin za proizvodnjo gnojil ni zagotovljena, kar bi lahko med rastno sezono povzročilo pomanjkanje gnojil na kmetijah; |
| --- | --- |

I.

ker se kmetje zdaj soočajo bodisi z vprašanjem, koliko lahko tvegajo pri sprejemanju odločitev o setvi in proizvodnji, bodisi z odločitvijo, da v celoti ustavijo svojo kmetijsko dejavnost, saj so cene gnojil zelo nestanovitne in so se v zadnjih dveh letih zvišale na raven, kakršne v Evropi še ni bilo, kar vpliva na prihodke kmetov in celo upravljanje kmetij; ker razpoložljivost surovin za proizvodnjo gnojil ni zagotovljena, kar bi lahko med rastno sezono povzročilo pomanjkanje gnojil na kmetijah;

| J. | ker je v zadnjih dveh letih rast stroškov kmetijskih vložkov glavni dejavnik visokih cen živilskih proizvodov; ker trenutno predvidene prihodnje cene žit, ki se bodo požela leta 2023, ne odražajo sedanjih vhodnih stroškov, zaradi česar bi bili lahko donosi nižji od proizvodnih stroškov; ker v nekaterih državah članicah, zlasti tistih v bližini vojne v Ukrajini, prodajna cena ni pokrila stroškov proizvodnje; ker se zaradi vlaganj v gnojila v obdobju, ko so njihove cene visoke, kmetje soočajo s tveganjem zaradi možnosti, da se cene gnojil kratkoročno lahko občutno znižajo; |
| --- | --- |

J.

ker je v zadnjih dveh letih rast stroškov kmetijskih vložkov glavni dejavnik visokih cen živilskih proizvodov; ker trenutno predvidene prihodnje cene žit, ki se bodo požela leta 2023, ne odražajo sedanjih vhodnih stroškov, zaradi česar bi bili lahko donosi nižji od proizvodnih stroškov; ker v nekaterih državah članicah, zlasti tistih v bližini vojne v Ukrajini, prodajna cena ni pokrila stroškov proizvodnje; ker se zaradi vlaganj v gnojila v obdobju, ko so njihove cene visoke, kmetje soočajo s tveganjem zaradi možnosti, da se cene gnojil kratkoročno lahko občutno znižajo;

| K. | ker zaradi višjih likvidnostnih zahtev in nestanovitnosti trga gnojil številni mali trgovci ne morejo vstopiti na ta trg, zaradi česar se zmanjšuje konkurenčnost; ker bi morala Komisija sprejeti ukrepe, s katerimi bo ublažila to tveganje, da bi omogočila večjo konkurenco; |
| --- | --- |

K.

ker zaradi višjih likvidnostnih zahtev in nestanovitnosti trga gnojil številni mali trgovci ne morejo vstopiti na ta trg, zaradi česar se zmanjšuje konkurenčnost; ker bi morala Komisija sprejeti ukrepe, s katerimi bo ublažila to tveganje, da bi omogočila večjo konkurenco;

| L. | ker je strategija „od vil do vilic“ za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem določila cilj zmanjšanja izgub hranil za vsaj 50 % ob hkratnem zagotavljanju, da se rodovitnost tal ne bo poslabšala; ker je Evropski parlament v svoji resoluciji z dne 20. oktobra 2021 o strategiji pozdravil ta cilj in vztrajal tudi pri tem, da je treba zagotoviti, da se rodovitnost tal ne bo poslabšala; ker se bo, ko bo dosežen ta cilj, uporaba gnojil zmanjšala za vsaj 20 % do leta 2030; |
| --- | --- |

L.

ker je strategija „od vil do vilic“ za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem določila cilj zmanjšanja izgub hranil za vsaj 50 % ob hkratnem zagotavljanju, da se rodovitnost tal ne bo poslabšala; ker je Evropski parlament v svoji resoluciji z dne 20. oktobra 2021 o strategiji pozdravil ta cilj in vztrajal tudi pri tem, da je treba zagotoviti, da se rodovitnost tal ne bo poslabšala; ker se bo, ko bo dosežen ta cilj, uporaba gnojil zmanjšala za vsaj 20 % do leta 2030;

| M. | ker nas sedanja kriza, povezana z razpoložljivostjo mineralnih gnojil, opominja, da ima živina osrednjo vlogo pri uravnoteženosti evropskega kmetijstva in ohranjanju pridelave rastlin, saj je z njimi mogoče nadomestiti in dopolnjevati mineralna gnojila; ker obstajajo številni viri organskih hranil, ki še vedno niso v celoti izkoriščeni, na primer hlevski gnoj, digestat, iztrebki insektov in blato iz čistilnih naprav; ker ima lahko predelava organskih virov hranil v organska sredstva za gnojenje pomembno vlogo pri doseganju ciljev strategije „od vil do vilic“ in podnebnih ciljev Unije; |
| --- | --- |

M.

ker nas sedanja kriza, povezana z razpoložljivostjo mineralnih gnojil, opominja, da ima živina osrednjo vlogo pri uravnoteženosti evropskega kmetijstva in ohranjanju pridelave rastlin, saj je z njimi mogoče nadomestiti in dopolnjevati mineralna gnojila; ker obstajajo številni viri organskih hranil, ki še vedno niso v celoti izkoriščeni, na primer hlevski gnoj, digestat, iztrebki insektov in blato iz čistilnih naprav; ker ima lahko predelava organskih virov hranil v organska sredstva za gnojenje pomembno vlogo pri doseganju ciljev strategije „od vil do vilic“ in podnebnih ciljev Unije;

| N. | ker je kombinirani sušni kazalnik za prvih deset dni avgusta 2022 kazal, da je bilo 47 % Evrope v opozorilnih razmerah glede hude suše, 17 % pa v stanju pripravljenosti; ker so se razmere najbolj poslabšale v regijah, ki jih je spomladi 2022 prizadela suša (13); |
| --- | --- |

N.

ker je kombinirani sušni kazalnik za prvih deset dni avgusta 2022 kazal, da je bilo 47 % Evrope v opozorilnih razmerah glede hude suše, 17 % pa v stanju pripravljenosti; ker so se razmere najbolj poslabšale v regijah, ki jih je spomladi 2022 prizadela suša (13);

| O. | ker uporaba dušika, vnovič pridobljenega iz gnoja (RENURE), v sistemih ravnanja z gnojem omogoča napredek pri doseganju bolj krožnega gospodarstva in učinkovitejšo rabo virov v prehranskem sistemu EU; |
| --- | --- |

O.

ker uporaba dušika, vnovič pridobljenega iz gnoja (RENURE), v sistemih ravnanja z gnojem omogoča napredek pri doseganju bolj krožnega gospodarstva in učinkovitejšo rabo virov v prehranskem sistemu EU;

| P. | ker je Skupno raziskovalno središče Komisije oblikovalo merila za varno uporabo predelanega gnoja nad pragom, določenim za območja, ranljiva za onesnaževanje z nitrati, z direktivo o nitratih; |
| --- | --- |

P.

ker je Skupno raziskovalno središče Komisije oblikovalo merila za varno uporabo predelanega gnoja nad pragom, določenim za območja, ranljiva za onesnaževanje z nitrati, z direktivo o nitratih;

| 1. | poudarja, da je bil septembra 2022 zabeležen 149-odstotni dvig cene dušikovih gnojil, in pozdravlja sporočilo Komisije o gnojilih in cilju zagotavljanja njihove razpoložljivosti in cenovne dostopnosti z razumnimi cenami, da bi zagotovili odpornost kmetijskega sektorja EU; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da sta razpoložljivost gnojil in njihova proizvodnja bistveni za oskrbo državljanov EU s hrano in za svetovno prehransko industrijo, pa tudi za zagotavljanje rodovitnosti zemlje in preprečevanje izčrpanosti tal; poudarja, da je proizvodnja gnojil ključna tudi za proizvodnjo AdBlue, ki se uporablja v prometnem sektorju, in CO2, ki se uporablja v prehranski industriji; je zaskrbljen zaradi doslej največjega zvišanja cen dušikovih gnojil, h kateremu so prispevale tudi visoke cene zemeljskega plina in oviran dostop do oskrbe s plinom, ter poudarja, da to lahko močno vpliva na stroške pridelave poljščin in konkurenčnost kmetijskega sektorja EU; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da se je zaradi omejene razpoložljivosti gnojil v letu 2022 zmanjšala zaloga gnojil v tleh, kar bi lahko v letu 2023 znatno vplivalo na proizvodnjo hrane v Evropi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | meni, da so ukrepi, ki jih je Komisija navedla v svojem sporočilu, dober začetek, zlasti kot takojšen odziv na to krizo na področju gnojil, vendar še zdaleč niso zadostni, da bi odpravili izkrivljanja na trgih gnojil in zagotovili dolgoročno strateško avtonomijo v zvezi z gnojili; poziva Komisijo, naj do junija 2023 predstavi dolgoročno strategijo EU za trajnostna hranila v tleh; poziva k takojšnjemu celostnemu ukrepanju, da bi preprečili nove odvisnosti od uvoza gnojil ali energije in nosilcev energije ter zagotovili svetovno prehransko varnost s spodbujanjem trajnostne proizvodnje hrane, pri kateri se spoštuje okolje in ki je prilagojena podnebnim spremembam, ob upoštevanju regionalnih, evropskih in svetovnih gospodarskih in družbenih razmer; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da so potrebne dolgoročne rešitve na evropski ravni, zlasti da bi preprečili vsakršno gospodarsko izkrivljanje med kmetijskimi sektorji v državah članicah; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opozarja, da lahko pravočasno pridelavo poljščin ogrozi celo kratkotrajna nerazpoložljivost ali cenovna nedostopnost gnojil, kar negativno vpliva na prihodke kmetov; to lahko prispeva k neustrezni prehranski varnosti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da povečanje vhodnih stroškov vpliva na kmetijstvo EU in da imajo kmetije v drugih regijah, kot sta Rusija in Južna Amerika, dostop do gnojil po nižjih cenah, kar spodkopava konkurenčnost kmetov EU; |
| --- | --- |

7.

Kratkoročni ukrepi

| 8. | poziva države članice in Komisijo, naj premislita o uporabi kmetijske rezerve za proračunsko leto 2023, da bi kmetom ob eksponentnem naraščanju cen gnojil in posledičnem povečanju proizvodnih stroškov zagotovili takojšnjo pomoč; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vendar poudarja, da uporaba krizne rezerve ni zadosten finančni odziv na te izzive in da se je treba odzvati odločneje, da bi obvladali trenutno krizo; poziva Komisijo in države članice, naj zagotavljajo podporo kmetom, in sicer vse dokler se trg ne bo stabiliziral in dokler ne bodo na voljo alternative mineralnim gnojilom; opozarja, da se je sposobnost preživetja kmetov EU še dodatno poslabšala zaradi zaporednih zmanjšanj proračuna SKP in inflacijskih pritiskov; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva države članice, naj v teh razmerah v nacionalnih načrtih za izredne razmere dajo prednost stalnemu in neprekinjenemu dostopu do zemeljskega plina in električne energije po dostopnih cenah za proizvodnjo gnojil in sorodnega AdBlue ter CO2, da bi zagotovile dolgoročno prehransko varnost, konkurenčnost na svetovnem trgu in delujoč prometni sektor; |
| --- | --- |

10.

| 11. | se boji, da bi podpora kmetom in proizvajalcem gnojil prek začasnega kriznega okvira za državno pomoč lahko pomenila tveganje ponovne nacionalizacije, razdrobljenosti in konkurence med različnimi trgi in med posameznimi kmeti; poudarja, da je treba dati prednost skupnim ukrepom, in da je treba zagotoviti enake konkurenčne pogoje in pravično porazdelitev ponudbe po vsej Uniji; |
| --- | --- |

11.

| 12. | s tem v zvezi opozarja, da bi z vmesnim pregledom večletnega finančnega okvira lahko omogočili povečanje proračuna SKP in upoštevali močan vpliv inflacije na vhodne stroške in prihodke kmetij; spodbuja EU, naj poišče alternativne vire financiranja zunaj okvira SKP, da bi oblikovala ustrezne ukrepe, zagotovila cenovno dostopnost in razpoložljivost gnojil v EU ter ublažila gospodarski učinek njihovega pomanjkanja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | želi spomniti države članice, da lahko v okviru svojih strateških načrtov SKP oblikujejo specifične okoljske sheme za spodbujanje zagotavljanja optimalnih vrednosti pH v tleh, saj bi se ob takšnih optimalnih vrednostih potreba po uporabi gnojil zmanjšala, kar bi prispevalo h kar največjemu izkoriščanju omejenih zalog, oziroma določijo sektorske intervencije v poglavju „drugi sektorji“, ki lahko vključujejo ukrepe za spodbujanje razvoja alternativ gnojenju z mineralnimi gnojili, da bi podprle skupne in sodelovalne pristope k scenarijem pomanjkanja ter uporabile inovacije in tehnologijo za zmanjšanje uporabe gnojil; |
| --- | --- |

13.

| 14. | priznava vlogo agroživilskih zadrug in jim izreka posebno podporo, saj imajo logistične, organizacijske in ekonomske zmogljivosti za spodbujanje projektov lokalne proizvodnje gnojil, tako tistih iz živalskega gnoja kot tistih, ki so alternativa gnojilom na osnovi fosilnih goriv; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisijo, naj države članice podpira pri opredeljevanju rešitev za učinkovito uporabo strateških načrtov SKP, da bi prispevali k obvladovanju razmer na področju gnojil; spodbuja države članice, naj po potrebi revidirajo nacionalne strateške načrte SKP, da bi zapolnile vrzeli, optimizirale in zmanjšale uporabo gnojil in hranil, spodbudile nadomeščanje in dopolnjevanje mineralnih gnojil s hranili iz organskih virov ter pospešile ustrezne ukrepe gnojenja, in sicer z namenom, da zagotovijo rodovitnost tal in optimalne letine ter obenem preprečijo selitev virov CO2 v regije z nižjimi proizvodnimi standardi; poudarja, da je treba te revizije izvesti pravočasno, pod pogojem, da se ne poslabšata obseg in kakovost proizvodnje; revizije se ne bi smele upoštevati kot sprememba nacionalnih strateških načrtov SKP, ki je dovoljena le enkrat letno; poudarja, da lahko pri tem kot ukrep gnojenja jasne koristi prinese kolobarjenje s stročnicami, saj lahko veže nitrate in tako zmanjša potrebo po uporabi gnojil; poziva Komisijo, naj poskrbi, da bodo države članice na podlagi dobrih kmetijskih in okoljskih pogojev iz skupne kmetijske politike svojim kmetom omogočile uporabo dosevkov; |
| --- | --- |

15.

| 16. | spodbuja države članice, naj v celoti izkoristijo možnosti v okviru nedavno sprejete Uredbe (EU) 2019/1009, s katero so se spremenila pravila o omogočanju dostopnosti sredstev za gnojenje EU na trgu in ki omogoča dajanje organskih gnojil in gnojil iz bioloških odpadkov na enotni trg EU, saj jim zagotavlja dostop do oznake CE; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisijo, naj v zakonodaji Unije posodobi opredelitev hlevskega gnoja, in sicer tako, da jasno opredeli razliko med predelanim in nepredelanim gnojem, da bi ju ustrezno regulirala na podlagi njune različne sestave in tveganja onesnaževanja; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisijo, naj zbere znanstvene dokaze o vplivih fermentiranega gnoja in drugih predelanih organskih hranil v smislu njihovih podnebnih koristi in tveganja onesnaženja vode; poziva Komisijo, naj s spodbujanjem uporabe fermentiranega gnoja in drugih predelanih organskih hranil, po možnosti pa tudi s spremembo zakonodaje, izkoristi njihove prednosti za okolje, če bodo te znanstveno dokazane; |
| --- | --- |

18.

| 19. | obžaluje, da sporočilo ne omogoča lažje uporabe organskih alternativ kemičnim gnojilom, kot so snovi RENURE, digestat iz bioloških odpadkov, pridobljen z anaerobno razgradnjo izločkov živali, in drugih učinkovitih in preverjenih orodij, ki jih je mogoče uporabiti v kmetijstvu in živinoreji, in poziva, naj se v ta namen spremeni Priloga III k direktivi o nitratih, pri čemer je treba še naprej spoštovati načeli učinkovitosti in varnosti; poziva, naj se glede na sedanjo krizo uvede začasno odstopanje, saj bi lahko proizvodi RENURE in digestat nadomestili kemična gnojila, ne da bi to povzročilo dodatne emisije, izgube dušika ali proizvodnjo gnoja; poziva Komisijo, naj nemudoma in najpozneje pri prihajajočem načrtu celovitega upravljanja s hranili (INMAP) predlaga zakonodajne ukrepe za zakonito in varno uporabo meril, ki jih je oblikovalo Skupno raziskovalno središče, da bi omogočili varno uporabo snovi RENURE nad pragovi, ki jih za območja, ranljiva za onesnaževanje z nitrati, določa direktiva o nitratih; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ugotavlja, da ima lahko uporaba iztrebkov insektov kot gnojila pomembno vlogo pri izpolnjevanju zahtev glede hranil v tleh; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj čim prej odpravi nepotrebna zakonodajna in upravna bremena in spodbudi uporabo iztrebkov insektov; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da z zamudo pri priznanju ponovne uporabe hranil iz predelanega gnoja pod enakimi pogoji, kot veljajo za kemična gnojila, še vedno ne bi bili vzpostavljeni enaki konkurenčni pogoji za različna gnojila z enakimi značilnostmi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisijo in Svet, naj podaljšata začasno opustitev uvoznih dajatev za vsa mineralna gnojila razen za gnojila iz Rusije in Belorusije, da bi bila gnojila kmetom bolj dostopna in bi s tem stabilizirali cene, z izboljšanjem logistike in zmanjšanjem upravnega bremena pa naj poskrbita za bolj dinamičen evropski trg; poudarja, da EU ne bi smela zamenjati ene odvisnosti za drugo, tokrat za odvisnost od uvoženih gnojil, pa tudi ne ogroziti prehoda na evropsko industrijo nizkoogljičnih gnojil, saj bi to povzročilo znatno povečanje emisij CO2 na svetovni ravni ter oviralo uresničevanje podnebnih ciljev Pariškega sporazuma; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva k vzpostavitvi mehanizma podpore za trgovce, da bo mogoče obvladovati tveganja pri nakupih gnojila na debelo; ugotavlja, da je treba zmanjšati tveganje za trgovce, ki vstopajo na trg, in sicer s sistemom kupovanja vnaprej, ki bi jih ščitil pred nevzdržnim zadolževanjem; |
| --- | --- |

23.

| 24. | obžaluje, da Komisija ni objavila ocene učinka o zmanjšanju izgub hranil za vsaj 50 % do leta 2030, in poziva k takojšnjemu ukrepanju za odpravo tega; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisijo, naj oceni možnost, da se določijo pravila za vzpostavitev mehanizma za skupno nabavo gnojil na ravni EU; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Komisijo in Svet, naj izboljšata delovanje evropskega trga gnojil in naj tako zmanjšata logistična ozka grla in vzpostavita ravnovesje, zlasti pri uvozu, zmanjšata upravno breme pri uvozu gnojil in trgovanju z njimi ter olajšata kupovanje in skladiščenje zunaj sezone za distributerje in kmete; |
| --- | --- |

26.

| 27. | priznava, da so se likvidnostne potrebe trgovcev povečale in da bi bilo treba zagotoviti dostop do financiranja prek Evropske centralne banke, da bi olajšali izposojanje in kupovanje gnojil vnaprej; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva Komisijo, naj vzpostavi strateška zavezništva z zanesljivimi partnerji, da bi srednjeročno olajšala oskrbo z gnojili; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, da tržne manipulacije vplivajo na dobavo gnojil in bi lahko vplivale tudi na sklepanje terminskih pogodb za nakup žita in krme, kar povzroča nadaljnjo inflacijo cen hrane za potrošnike; |
| --- | --- |

29.

Srednji in dolgoročni ukrepi

| 30. | je seznanjen z dejstvom, da se surovine za mineralna gnojila, zemeljski plin, fosfor in kalij večinoma pridobivajo zunaj EU, pogosto v avtokratskih režimih, in da samozadostnost z mineralnimi gnojili kratkoročno ali celo srednjeročno ni realna; zato poziva, naj se več pozornosti nameni srednje- in dolgoročnim ukrepom, tudi naložbam in novim poslovnim modelom, s katerimi bi zmanjšali ali odpravili potencialno škodljivo odvisnost od uvoza ter da bi zlasti preprečili nove podobne odvisnosti in povečali strateško neodvisnost EU na področju gnojil, zlasti z razogljičenjem in uvajanjem obnovljivih virov energije za proizvodnjo zelenih gnojil, z izboljšanjem dostopa za organska gnojila in hranila iz recikliranih tokov odpadkov ter s povečanjem krožnosti kmetijstva, s čimer bi okrepili odpornost kmetijskega sektorja EU; |
| --- | --- |

30.

| 31. | navaja, da je preprečevanje selitve virov CO2 pomemben cilj novega mehanizma EU za ogljično prilagoditev na mejah, ki bi ga bilo treba združiti z drugimi cilji EU, kot je zagotavljanje prehranske varnosti; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva k takojšnjemu sprejetju ukrepov skupaj z ustreznimi predpisi in financiranjem, s katerimi bi obstoječi industriji gnojil EU omogočili učinkovito in hitro razogljičenje proizvodnih procesov, da bi odpravili odvisnost od zemeljskega plina in obenem kmetom v EU zagotovili oskrbo z obnovljivimi, nefosilnimi in nizkoogljičnimi gnojili; |
| --- | --- |

32.

| 33. | je seznanjen, da ruski plin, ki se uporablja pri proizvodnji gnojil, prispeva k financiranju vojne v Ukrajini; zato poziva, naj se čim prej dodelijo zadostna sredstva za odpravo odvisnosti od tega plina; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poudarja, da je treba pospešiti proces za razogljičenje ter večjo trajnostnost in odpornost industrije dušikovih gnojil, in sicer z uporabo nefosilnih, nizkoogljičnih in obnovljivih virov energije ter recikliranih hranil za proizvodnjo gnojil, zlasti dušika, pridobljenega s kompostiranjem gnoja, da bi zmanjšali odvisnost od zemeljskega plina; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj pripravi nove predloge, s katerimi bo spodbudila vzpostavitev malih in srednje velikih bioplinarn, da bi gnojila in energijo proizvajali po vsej Evropi ter se pri tem strateško osredotočali na regije, kmete pa podprli pri vzpostavljanju trajnostne vrednostne verige EU, zaradi katere se bo zmanjšala odvisnost Unije od tretjih držav; ugotavlja, da se število obratov za anaerobno razgradnjo v kmetijstvu, katerih glavni strateški namen je proizvodnja biometana in digestata, ne bi smelo povečati izključno na račun financiranja SKP; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Komisijo, naj predlaga srednje- in dolgoročne politične ukrepe, s katerimi bi proizvode RENURE na podlagi znanstvenih meril uvrstili med nadomestke za kemična gnojila in tako omogočili njihovo uporabo, s čimer bi lahko kmetje zmanjšali svojo odvisnost od kemičnih gnojil, z uporabo ostankov, kot je gnoj, pa bi povečali krožnost na kmetijah; |
| --- | --- |

35.

| 36. | je seznanjen, da bi lahko evropske elektrarne na morju proizvajale električno energijo za proizvodnjo vodika in amoniaka; poziva Komisijo, naj preuči, ali je integrirani model, v okviru katerega bi amoniak proizvajali kot trajnostno gorivo za pomorski promet in kot vir trajnostnih gnojil, uresničljiv; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva Komisijo, naj predstavi oceno učinka, kjer naj temeljito analizira oskrbo kmetijstva EU s hranili iz mineralnih, organsko-mineralnih in organskih gnojil ter se osredotoči zlasti na dolgoročni cilj samozadostnosti pri oskrbi s hranili; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poudarja, da je treba vzpostaviti terminale za utekočinjeni zemeljski plin, primerne za prihodnost, da bi olajšali upravljanje vodika in amoniaka; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poudarja, da je treba za boljše gnojenje in učinkovitejšo uporabo hranil kmetom pomagati s spodbujanjem trajnostnosti in optimizacije, zlasti s prilagojenim tehničnim svetovanjem, digitalizacijo, inovacijami, preciznim kmetovanjem in orodji za upravljanje hranil, ki omogočajo boljše kmetijske prakse, pri tem pa dajati prednost agroekološkim praksam in jih podpirati; vztraja, da je za to potrebna tudi finančna podpora; |
| --- | --- |

39.

| 40. | priznava napredek pri nadomeščanju umetnih gnojil z razvitimi, sodobnimi, agroekološkimi metodami, ki se uporabljajo pri vsakodnevnem kmetovanju na inovativnih kmetijskih gospodarstvih; poziva k širitvi takih praks s pomočjo svetovalnih storitev, izmenjav med kmeti in šol; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva, naj se več pozornosti nameni krožnemu gospodarstvu in agroekologiji, pri tem pa naj se pri raziskavah v okviru raziskovalnih programov EU bolj osredotoči na razvijanje inovacij, tudi z večjo uporabo snovi RENURE ter podpiranjem ponovnega odkrivanja, širjenja in izmenjave agroekološkega znanja, metod in inovacij, zlasti prek kmetijskih šol in svetovalnih služb, da bi razvili nova gnojila ali druge alternative ter spodbujali precizno kmetovanje; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva Komisijo, naj zbira in deli informacije o praksah, kot so optimizirana uporaba gnojil, recikliranje hranil in uporaba alternativnih hranil, ter izkušnjah z njimi v državah članicah, pri čemer naj upošteva ovire pri širjenju uporabe teh alternativ, ter natančno opiše, kako bi jih bilo mogoče odpraviti; spodbuja uvajanje in nadgradnjo orodja za trajnostnost kmetij za hranila na ravni državi članic, da bi kmetom v EU zagotovili prilagojene in točne nasvete glede upravljanja hranil, tudi o zahtevah glede gnojil; pri tem podpira uvajanje digitalnih podpornih orodij za odločanje, zlasti v kolektivnih in zadružnih okoljih, da bi odpravili omejitve zaradi majhnosti kmetij; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ugotavlja, da učinkovitejša uporaba organskega gnoja, ki nastaja pri živinoreji, posevki, ki vežejo dušik, kot je detelja, in tehnike upravljanja hranil predstavljajo pomembno priložnost za zmanjšanje skupne odvisnosti Unije od kemičnih gnojil; poziva Komisijo, naj finančno podpre uporabo in razvoj teh ukrepov; |
| --- | --- |

43.

| 44. | priznava, da je organski gnoj, ki nastaja pri živinoreji, odločilen element pri prehodu na bolj trajnostne prehranske sisteme in ima osrednjo vlogo v številnih sistemih ekološkega kmetovanja; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva Komisijo, naj diverzificira vire gnojil ter opredeli nova in trajnostno razširi obstoječa nahajališča mineralov v EU, da bi zmanjšala odvisnost od tujih trgov in spodbudila povečanje samozadostnosti; poudarja, da mora EU dolgoročno razviti oskrbo z organskimi gnojili in agroekološke tehnike, da bi zmanjšala odvisnost od dušikovih gnojil; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva k hitremu sprejetju zakonodaje o novih tehnikah žlahtnjenja rastlin, zlasti novih genomskih tehnikah, saj se bo z njimi povečal pridelek, ne da bi bilo treba uporabljati več gnojil; poziva Komisijo in države članice, naj podpirajo raziskave in razvoj novih tehnik žlahtnjenja rastlin, tudi novih genomskih tehnik; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva Komisijo, naj preuči vse neizkoriščene možnosti za proizvodnjo gnojil v EU in opredeli, ali bi bilo mogoče povečati proizvodne zmogljivosti; |
| --- | --- |

47.

| 48. | podpira proizvodnjo zelenih gnojil z lokalnimi viri in energijo iz obnovljivih virov, kot je obnovljivi amoniak; |
| --- | --- |

48.

| 49. | zagovarja uporabo stročnic za ohranjanje ali izboljšanje kakovosti tal, ne da bi pri tem ogrozili cilj prehranske varnosti, in poziva k večji pridelavi stročnic na ravni EU, da bi povečali biotsko raznovrstnost in vezavo dušika; poziva Komisijo, naj pravočasno predstavi evropsko strategijo za beljakovine z velikim poudarkom na stročnicah, da bi izboljšali kmetijske prakse; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poudarja, da je treba podpirati raziskave sestave tal in elementov v sledeh na ravni kmetij; poudarja, da lahko kmetje s tem znanjem načrtujejo učinkovitejše gnojenje, gojenje in ukrepe za ravnanje s tlemi, hkrati pa je to podlaga za trajnosten načrt za kolobarjenje; poziva Komisijo, naj pripravi pobudo za brezplačno raziskavo tal, kot je bilo napovedno v strategiji EU za varstvo tal do leta 2030, ter poskrbi za tehnično in finančno podporo v obliki ekoshem ali ukrepov v drugem stebru; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poudarja, da je kolobarjenje pomembno za rodovitnost tal; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poudarja, da je treba kmetom pri uporabi apna, detelje in ruš z več vrstami zagotoviti dodatno finančno podporo, da bi pripomogli k zmanjšanju naše kolektivne odvisnosti od gnojil in dosegli cilje strategije „od vil do vilic“; |
| --- | --- |

52.

| 53. | spodbuja večjo uporabo biostimulantov za optimizacijo gnojenja z boljšo absorpcijo in učinkovitostjo hranil, da bi povečali odpornost kmetijskih rastlin na abiotski stres, ki ga povzročajo posledice podnebnih sprememb, kot so suše in ekstremne temperature, ter izboljšali rodovitnost; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj vlaga v strokovno znanje in število strokovnjakov, ki so na voljo Evropski agenciji za varnost hrane (EFSA), ter pospeši ocenjevanje in potrjevanje novih biostimulantov; |
| --- | --- |

53.

| 54. | priznava, da je ekološko kmetovanje manj izpostavljeno rasti cen, vendar mora imeti industrija gnojil v EU do prehoda na uporabo trajnostnih vrst gnojil dostop do potrebnega uvoza, tudi plina, da bi lahko gnojila proizvajali v sami Uniji in ne bi bili ogroženi obeti za letino v EU; poziva Komisijo, naj pohiti z ukrepi v svojem sporočilu, da bi obravnavala tveganja in ranljivosti, ugotovljene z evropskim mehanizmom za pripravljenost in odzivanje na krize na področju prehranske varnosti; |
| --- | --- |

54.

| 55. | spodbuja tudi uporabo komposta in drugih izboljševalcev tal, pri čemer je treba upoštevati lastnosti teh proizvodov za zadrževanje vode, da bi izboljšali zdravje in rodovitnost tal ter hkrati prispevali k boju proti suši; |
| --- | --- |

55.

| 56. | je seznanjen, da dušikov oksid predstavlja znaten delež emisij iz kmetijstva EU, zato poziva k uporabi in prednostni obravnavi gnojil, ki ne povzročajo emisij dušikovega oksida; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pozdravlja napoved Komisije o celovitem akcijskem načrtu za upravljanje hranil (INMAP); se zavzema, da je treba priznati pomen, ki ga imajo uravnotežena hranila poljščin za zdrava tla in proizvodnjo hrane, ter za nepristransko iskanje alternativnih stranskih tokov in virov energije, bogatih s hranili, pri tem pa spodbujati uporabo vseh varnih bioloških odpadkov in živalskih stranskih proizvodov; poudarja, da bi se moral INMAP osredotočati na učinkovitejšo uporabo hranil, spodbujati razvoj zelenih gnojil in optimizirati uporabo mineralnih in organskih gnojil s preciznim kmetovanjem, načrtovanjem upravljanja hranil, boljšim skladiščenjem in prevozom ter kmetom ne bi smel nalagati nepotrebnih dodatnih bremen, pri tem pa je treba spoštovati regulativne omejitve in uvesti previdnostne ukrepe proti protimikrobni odpornosti; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ugotavlja, da so človeški odpadki trenutno ena večjih odprtih zank v ciklu hranil, saj se hranila iz odpadnih vod običajno ne vrnejo v kmetijska tla; poziva Komisijo, naj dodatno spodbuja tehnike, ki pripomorejo k pridobivanju hranil iz blata iz čistilnih naprav, tudi s pripravo meril za prenehanje statusa odpadka za materiale, ki jih je mogoče pridobiti iz čistilnih naprav za odpadne vode, in meril za njihovo varno uporabo v kmetijskih tleh; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poziva, naj prisotnost živine na večini zemljišč postane eden od dolgoročnih ciljev kmetijskih politik; meni, da bi morala biti enotnejša razpoložljivost organskih gnojil del strategije EU za kmetijstvo; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva k preučitvi možnosti, da bi ob upoštevanju cilja za zmanjšanje onesnaževanja razširili regionalno prožnost v okviru direktive o nitratih; poziva Komisijo, naj razmisli o sprejetju pravil za uravnotežen proračun dušika na kmetijsko gospodarstvo in izjemah od omejitve 170 kg dušika na hektar letno za organska gnojila in podobne proizvode, pri čemer naj upošteva različne razmere v posameznih državah članicah in regijah z ugodnimi podnebnimi razmerami ter učinkovito uporabo gnojil, optimizacijo gnojenja, uporabo bioloških odpadkov in sekundarnih virov hranil ter biostimulantov; |
| --- | --- |

60.

| 61. | je zaskrbljen zaradi slabe preglednosti na trgu gnojil ter podpira nadaljnje ukrepe za izboljšanje preglednosti in javnih informacij, tako na ravni EU kot na svetovni ravni, na tem trgu in glede surovin, ki se uporabljajo za proizvodnjo gnojil; poziva Komisijo, naj pozorno spremlja presežne dobičke svetovnih proizvajalcev gnojil, po potrebi razišče kartelne dogovore in prevladujoče položaje na trgu ter preuči možnosti za obdavčitev nepričakovanih dobičkov in pripravi predloge v zvezi s tem, da bi omejili nepošteno konkurenco; poziva Komisijo, naj vzpostavi opazovalnico za trg, namenjeno spremljanju mednarodne in domače ponudbe in zalog gnojil, pa tudi zmanjšanju učinka špekulacij na trgu; |
| --- | --- |

61.

| 62. | je seznanjen, da mediana deleža energije in gnojil v okviru skupnih vhodnih stroškov v državah članicah EU in različnih letih znaša 8 % oziroma 6 %, vendar se delež stroškov precej razlikuje glede na državo članico in leto (14); zato meni, da je zdaj pravi in ustrezen trenutek za pospešitev procesa zunanje konvergence, da bi kmetom v državah članicah, kjer se ta proces še ni zaključil, olajšali spoprijemanje s sedanjimi izzivi; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poziva Komisijo, naj pripravi globalno strategijo za zmanjšanje prevladujoče vloge Ruske federacije na svetovnem trgu gnojil in hrane, zlasti v neposrednem sosedstvu EU, ter poudarja, da mora svet postati neodvisen od ruskega izvoza in da je treba v sosedstvu EU in po svetu ustvariti priložnosti za obnovljiva, nefosilna in nizkoogljična gnojila ter hrano; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poziva Komisijo, naj upošteva obstoječe ocene učinka Skupnega raziskovalnega središča, v katerih je navedeno, da bi lahko omejitve uporabe gnojil kratkoročno negativno vplivale na proizvodnjo in prehransko varnost, če se kmetom ne zagotovijo izvedljive komercialne alternative; |
| --- | --- |

64.

o

o o

| 65. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Komisiji in Svetu. |
| --- | --- |

65.

---

(1)  UL C 361, 20.9.2022, str. 2.

(2)  UL C 184, 5.5.2022, str. 2.

(3)  UL C 465, 17.11.2021, str. 11.

(4)  UL C 426, 9.11.2022, str. 1.

(5)  UL L 435, 6.12.2021, str. 1.

(6)  UL L 261 I, 7.10.2022, str. 1.

(7)  UL L 170, 25.6.2019, str. 1.

(8)  UL L 375, 31.12.1991, str. 1.

(9)  Huygens, D., Orveillon, G., Lugato, E., Tavazzi, S., Comero, S., Jones, A., Gawlik, B. and Saveyn, H., Technical proposals for the safe use of processed manure above the threshold established for Nitrate Vulnerable Zones by the Nitrates Directive (91/676/EEC), Urad za publikacije Evropske unije, Luxembourg, 2020.

(10)  https://www.nature.com/articles/s41598-022-18773-w

(11)  https://commission.europa.eu/publications/analysis-main-drivers-food-security_sl, str. 26.

(12)  https://grain.org/system/articles/pdfs/000/006/903/original/The%20Fertiliser%20Trap%20English%20-%20Embargoed%208th%20November%202022.pdf?1667838216.

(13)  https://edo.jrc.ec.europa.eu/documents/news/GDO-EDODroughtNews202208_ Europe.pdf

(14)  https://commission.europa.eu/publications/analysis-main-drivers-food-security_en

---

III Pripravljalni akti

Evropski parlament

torek 14. februarja 2023

| 11.8.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 283/60 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 283/60

---

P9_TA(2023)0030

Sprememba sklepa z dne 10. marca 2022 o ustanovitvi Posebnega odbora o tujem vmešavanju v vse demokratične procese v Evropski uniji, tudi o dezinformacijah (INGE 2), ter o prilagoditvi njegovega imena in pristojnosti

Sklep Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2023 o spremembi sklepa z dne 10. marca 2022 o ustanovitvi Posebnega odbor o tujem vmešavanju v vse demokratične procese v Evropski uniji, tudi o dezinformacijah (INGE 2), ter o prilagoditvi njegovega imena in pristojnosti (2023/2566(RSO))

(2023/C 283/13)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga konference predsednikov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga konference predsednikov,

| — | ob upoštevanju, da je bil mandat posebnega odbora podaljšan za tri mesece, kot je bilo napovedano na plenarnem zasedanju 18. in 19. januarja 2023, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju, da je bil mandat posebnega odbora podaljšan za tri mesece, kot je bilo napovedano na plenarnem zasedanju 18. in 19. januarja 2023,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o akcijskem načrtu za evropsko demokracijo (COM(2020)0790), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o akcijskem načrtu za evropsko demokracijo (COM(2020)0790),

| — | ob upoštevanju svežnja aktov o digitalnih storitvah, vključno s predlogom uredbe o enotnem trgu digitalnih storitev (akt o digitalnih storitvah) in spremembi Direktive 2000/31/ES (COM(2020)0825), ter predloga uredbe o tekmovalnih in pravičnih trgih v digitalnem sektorju (akt o digitalnih trgih) (COM(2020)0842), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svežnja aktov o digitalnih storitvah, vključno s predlogom uredbe o enotnem trgu digitalnih storitev (akt o digitalnih storitvah) in spremembi Direktive 2000/31/ES (COM(2020)0825), ter predloga uredbe o tekmovalnih in pravičnih trgih v digitalnem sektorju (akt o digitalnih trgih) (COM(2020)0842),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2021 o evropskih medijih v digitalnem desetletju: akcijski načrt za podporo okrevanju in preoblikovanju (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2021 o evropskih medijih v digitalnem desetletju: akcijski načrt za podporo okrevanju in preoblikovanju (1),

| — | ob upoštevanju kodeksa ravnanja glede dezinformacij iz leta 2018 in smernic za okrepitev kodeksa ravnanja glede dezinformacij iz leta 2021 (COM(2021)0262) ter priporočil za novi kodeks ravnanja glede dezinformacij, ki jih je oktobra 2021 izdala skupina evropskih regulatorjev za avdiovizualne medijske storitve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju kodeksa ravnanja glede dezinformacij iz leta 2018 in smernic za okrepitev kodeksa ravnanja glede dezinformacij iz leta 2021 (COM(2021)0262) ter priporočil za novi kodeks ravnanja glede dezinformacij, ki jih je oktobra 2021 izdala skupina evropskih regulatorjev za avdiovizualne medijske storitve,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 16. decembra 2020 za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o odpornosti kritičnih subjektov (COM(2020)0829), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 16. decembra 2020 za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o odpornosti kritičnih subjektov (COM(2020)0829),

| — | ob upoštevanju nabora orodij za zmanjšanje tveganj za kibernetsko varnost tehnologije 5G iz marca 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nabora orodij za zmanjšanje tveganj za kibernetsko varnost tehnologije 5G iz marca 2021,

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča 09/2021 z naslovom Dezinformacije, ki vplivajo na EU, se obravnavajo, vendar problem še ni rešen, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča 09/2021 z naslovom Dezinformacije, ki vplivajo na EU, se obravnavajo, vendar problem še ni rešen,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 10. junija 2020 z naslovom Boj proti dezinformacijam v zvezi s COVID-19 – kaj je res in kaj ne (JOIN(2020)0008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 10. junija 2020 z naslovom Boj proti dezinformacijam v zvezi s COVID-19 – kaj je res in kaj ne (JOIN(2020)0008),

| — | ob upoštevanju poročila posebnega odbora o tujem vmešavanju v vse demokratične procese v Evropski uniji, tudi o dezinformacijah (A9-0022/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila posebnega odbora o tujem vmešavanju v vse demokratične procese v Evropski uniji, tudi o dezinformacijah (A9-0022/2022),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2022 o sumu korupcije z izvorom iz Katarja in širši potrebi po preglednosti in odgovornosti v evropskih institucijah (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2022 o sumu korupcije z izvorom iz Katarja in širši potrebi po preglednosti in odgovornosti v evropskih institucijah (2),

| — | ob upoštevanju svojega sklepa z dne 27. aprila 2021 o sklenitvi medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o obveznem registru za preglednost (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega sklepa z dne 27. aprila 2021 o sklenitvi medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o obveznem registru za preglednost (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. septembra 2021 o ustanovitvi neodvisnega organa EU za etiko, da bi povečali preglednost in integriteto v institucijah EU (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. septembra 2021 o ustanovitvi neodvisnega organa EU za etiko, da bi povečali preglednost in integriteto v institucijah EU (4),

| — | ob upoštevanju člena 207 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 207 Poslovnika,

| A. | ker tuje vmešavanje pomeni hudo kršitev univerzalnih vrednot in načel, na katerih temelji EU, kot so človekovo dostojanstvo, svoboda, enakost, solidarnost, spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin, demokracija in pravna država; ker dokazi kažejo, da zlonamerni in avtoritarni tuji državni in nedržavni akterji za vmešavanje v demokratične procese v EU uporabljajo manipulacijo z informacijami in druge taktike; ker ti napadi zavajajo in slepijo državljane ter vplivajo na njihovo volilno vedenje, krepijo razdiralne razprave, delijo, polarizirajo in izkoriščajo ranljivost družb, spodbujajo sovražni govor, poslabšujejo položaj ranljivih skupin, za katere je verjetneje, da bodo postale žrtve dezinformacij, izkrivljajo integriteto demokratičnih volitev in referendumov, povzročajo nezaupanje v nacionalne vlade, javne organe in liberalen demokratični red, za cilj pa imajo destabilizacijo evropske demokracije; |
| --- | --- |

A.

ker tuje vmešavanje pomeni hudo kršitev univerzalnih vrednot in načel, na katerih temelji EU, kot so človekovo dostojanstvo, svoboda, enakost, solidarnost, spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin, demokracija in pravna država; ker dokazi kažejo, da zlonamerni in avtoritarni tuji državni in nedržavni akterji za vmešavanje v demokratične procese v EU uporabljajo manipulacijo z informacijami in druge taktike; ker ti napadi zavajajo in slepijo državljane ter vplivajo na njihovo volilno vedenje, krepijo razdiralne razprave, delijo, polarizirajo in izkoriščajo ranljivost družb, spodbujajo sovražni govor, poslabšujejo položaj ranljivih skupin, za katere je verjetneje, da bodo postale žrtve dezinformacij, izkrivljajo integriteto demokratičnih volitev in referendumov, povzročajo nezaupanje v nacionalne vlade, javne organe in liberalen demokratični red, za cilj pa imajo destabilizacijo evropske demokracije;

| B. | ker Rusija od začetka vojaške agresije proti Ukrajini 24. februarja 2022 izvaja dezinformacijsko kampanjo, katere zlonamernost in obseg sta brez primere, in sicer z namenom zavajanja domače javnosti in mednarodne skupnosti kot celote; |
| --- | --- |

B.

ker Rusija od začetka vojaške agresije proti Ukrajini 24. februarja 2022 izvaja dezinformacijsko kampanjo, katere zlonamernost in obseg sta brez primere, in sicer z namenom zavajanja domače javnosti in mednarodne skupnosti kot celote;

| C. | ker so poskusi državnih akterjev iz tretjih držav in nedržavnih akterjev, da bi z zlonamernim vmešavanjem posegali v delovanje demokracije v EU in državah članicah ter izvajali pritisk na vrednote iz člena 2 Pogodbe o Evropski uniji, del širšega škodljivega trenda, ki ga je opaziti v demokracijah po vsem svetu; |
| --- | --- |

C.

ker so poskusi državnih akterjev iz tretjih držav in nedržavnih akterjev, da bi z zlonamernim vmešavanjem posegali v delovanje demokracije v EU in državah članicah ter izvajali pritisk na vrednote iz člena 2 Pogodbe o Evropski uniji, del širšega škodljivega trenda, ki ga je opaziti v demokracijah po vsem svetu;

| D. | ker se zlonamerni akterji želijo še vnaprej vmešavati v volilne procese, izkoristiti odprtost in pluralnost naših družb in napasti demokratične procese in odpornost EU in njenih držav članic; |
| --- | --- |

D.

ker se zlonamerni akterji želijo še vnaprej vmešavati v volilne procese, izkoristiti odprtost in pluralnost naših družb in napasti demokratične procese in odpornost EU in njenih držav članic;

| E. | ker EU in njene države članice trenutno nimajo posebnega režima sankcij v zvezi s tujim vmešavanjem in dezinformacijskimi kampanjami, ki jih izvajajo tuji državni akterji, zato lahko ti akterji varno domnevajo, da njihove kampanje za destabilizacijo, usmerjene proti EU, ne bodo imele posledic; |
| --- | --- |

E.

ker EU in njene države članice trenutno nimajo posebnega režima sankcij v zvezi s tujim vmešavanjem in dezinformacijskimi kampanjami, ki jih izvajajo tuji državni akterji, zato lahko ti akterji varno domnevajo, da njihove kampanje za destabilizacijo, usmerjene proti EU, ne bodo imele posledic;

| F. | ker ni skupne opredelitve in razumevanja tega pojava in ker v veljavni zakonodaji in politikah na ravni EU in nacionalni ravni, katerih namen je odkrivanje in preprečevanje tujega vmešavanja ter boj proti njemu, ostajajo številne vrzeli in šibke točke; |
| --- | --- |

F.

ker ni skupne opredelitve in razumevanja tega pojava in ker v veljavni zakonodaji in politikah na ravni EU in nacionalni ravni, katerih namen je odkrivanje in preprečevanje tujega vmešavanja ter boj proti njemu, ostajajo številne vrzeli in šibke točke;

| G. | ker naj bi se tuje vmešavanje, dezinformacije ter številni napadi na demokracijo in grožnje zanjo nadaljevali v vse večjem številu in na vse bolj izpopolnjene načine pred lokalnimi, regionalnimi in nacionalnimi volitvami ter volitvami v Evropski parlament leta 2024; |
| --- | --- |

G.

ker naj bi se tuje vmešavanje, dezinformacije ter številni napadi na demokracijo in grožnje zanjo nadaljevali v vse večjem številu in na vse bolj izpopolnjene načine pred lokalnimi, regionalnimi in nacionalnimi volitvami ter volitvami v Evropski parlament leta 2024;

| H. | ker so dosedanja priporočila Parlamenta za boj proti zlonamernemu tujemu vmešavanju v demokratične procese EU prispevala k splošnemu razumevanju tega vprašanja v EU in večji ozaveščenosti o njem; |
| --- | --- |

H.

ker so dosedanja priporočila Parlamenta za boj proti zlonamernemu tujemu vmešavanju v demokratične procese EU prispevala k splošnemu razumevanju tega vprašanja v EU in večji ozaveščenosti o njem;

| I. | ker so predstavitve in delo posebnega odbora INGE prispevali k javnemu priznanju in umestitvi teh vprašanj v kontekst ter uspešno oblikovali evropsko razpravo o tujem vmešavanju v demokratične procese in dezinformacijah; |
| --- | --- |

I.

ker so predstavitve in delo posebnega odbora INGE prispevali k javnemu priznanju in umestitvi teh vprašanj v kontekst ter uspešno oblikovali evropsko razpravo o tujem vmešavanju v demokratične procese in dezinformacijah;

| J. | ker je treba ta priporočila še naprej spremljati; |
| --- | --- |

J.

ker je treba ta priporočila še naprej spremljati;

| K. | ker sta potrebna svetovno večstransko sodelovanje in podpora med podobno mislečimi partnerji, tudi med poslanci, v boju proti tujemu zlonamernemu vmešavanju in dezinformacijam; ker so demokracije razvile napredna znanja in spretnosti ter strategije za spopad s temi grožnjami; |
| --- | --- |

K.

ker sta potrebna svetovno večstransko sodelovanje in podpora med podobno mislečimi partnerji, tudi med poslanci, v boju proti tujemu zlonamernemu vmešavanju in dezinformacijam; ker so demokracije razvile napredna znanja in spretnosti ter strategije za spopad s temi grožnjami;

| L. | ker je Parlament zaradi nedavnih primerov tujega vmešavanja in potekajočih preiskav korupcije v lastnih vrstah pozval k opredelitvi morebitnih vrzeli v svojih pravilih o preglednosti, integriteti in boju proti korupciji, da bo institucija bolje zaščitena; |
| --- | --- |

L.

ker je Parlament zaradi nedavnih primerov tujega vmešavanja in potekajočih preiskav korupcije v lastnih vrstah pozval k opredelitvi morebitnih vrzeli v svojih pravilih o preglednosti, integriteti in boju proti korupciji, da bo institucija bolje zaščitena;

| 1. | sklene, da se posebni odbor odslej imenuje „posebni odbor za tuje vmešavanje v vse demokratične procese v Evropski uniji, vključno z dezinformacijami, ter za večjo integriteto, preglednost in odgovornost v Evropskem parlamentu“ in da ima naslednje pristojnosti:






  (a) | v sodelovanju in posvetovanju s stalnimi odbori, kadar gre za njihove pristojnosti in odgovornosti v skladu s prilogo VI poslovnika, pregledati obstoječo in načrtovano zakonodajo in politike za odkrivanje morebitnih praznin, vrzeli in prekrivanj, ki bi jih bilo mogoče izkoristiti za zlonamerno vmešavanje v demokratične procese, vključno z:






  (i) | političnimi ukrepi, ki prispevajo k demokratičnim procesom v EU, odpornostjo na podlagi situacijskega zavedanja, medijsko in informacijsko pismenostjo, pluralnostjo medijev, neodvisnim novinarstvom in izobraževanjem, |
| --- | --- | --- | --- |

1.

(a)

v sodelovanju in posvetovanju s stalnimi odbori, kadar gre za njihove pristojnosti in odgovornosti v skladu s prilogo VI poslovnika, pregledati obstoječo in načrtovano zakonodajo in politike za odkrivanje morebitnih praznin, vrzeli in prekrivanj, ki bi jih bilo mogoče izkoristiti za zlonamerno vmešavanje v demokratične procese, vključno z:

(i)

političnimi ukrepi, ki prispevajo k demokratičnim procesom v EU, odpornostjo na podlagi situacijskega zavedanja, medijsko in informacijsko pismenostjo, pluralnostjo medijev, neodvisnim novinarstvom in izobraževanjem,

| (ii) | vmešavanjem prek spletnih platform, zlasti s poglobljeno oceno odgovornosti in učinkov, ki jih imajo zelo velike spletne platforme na demokracijo in demokratične procese v EU, |
| --- | --- |

(ii)

vmešavanjem prek spletnih platform, zlasti s poglobljeno oceno odgovornosti in učinkov, ki jih imajo zelo velike spletne platforme na demokracijo in demokratične procese v EU,

| (iii) | kritično infrastrukturo in strateškimi sektorji; |
| --- | --- |

(iii)

kritično infrastrukturo in strateškimi sektorji;

| (iv) | vmešavanjem med volilnimi procesi, |
| --- | --- |

(iv)

vmešavanjem med volilnimi procesi,

| (v) | prikritim financiranjem političnih dejavnosti s strani tujih akterjev in donatorjev; |
| --- | --- |

(v)

prikritim financiranjem političnih dejavnosti s strani tujih akterjev in donatorjev;

| (vi) | kibernetsko varnostjo in odpornostjo v zvezi s kibernetskimi napadi, če so ti povezani z demokratičnimi procesi, |
| --- | --- |

(vi)

kibernetsko varnostjo in odpornostjo v zvezi s kibernetskimi napadi, če so ti povezani z demokratičnimi procesi,

| (vii) | vlogo nedržavnih akterjev, |
| --- | --- |

(vii)

vlogo nedržavnih akterjev,

| (viii) | vplivom vmešavanja na pravice manjšin in drugih diskriminiranih skupin, |
| --- | --- |

(viii)

vplivom vmešavanja na pravice manjšin in drugih diskriminiranih skupin,

| (ix) | vmešavanjem svetovnih akterjev prek zajemanja elit, nacionalnih diaspor, univerz in kulturnih dogodkov; |
| --- | --- |

(ix)

vmešavanjem svetovnih akterjev prek zajemanja elit, nacionalnih diaspor, univerz in kulturnih dogodkov;

| (x) | odvračanjem, pripisovanjem odgovornosti in kolektivnimi protiukrepi, vključno s sankcijami; |
| --- | --- |

(x)

odvračanjem, pripisovanjem odgovornosti in kolektivnimi protiukrepi, vključno s sankcijami;

| (xi) | sosedstvom in svetovnim sodelovanjem ter multilateralizmom; |
| --- | --- |

(xi)

sosedstvom in svetovnim sodelovanjem ter multilateralizmom;

| (xii) | vmešavanjem akterjev s sedežem v EU in tretjih držav, |
| --- | --- |

(xii)

vmešavanjem akterjev s sedežem v EU in tretjih držav,

| (b) | oblikovati predloge za odpravo vrzeli, da se spodbudi pravna odpornost EU in izboljša institucionalni okvir EU, in sicer v sodelovanju s stalnimi odbori in v skladu z delovnimi praksami posebnega odbora INGE 1; |
| --- | --- |

(b)

oblikovati predloge za odpravo vrzeli, da se spodbudi pravna odpornost EU in izboljša institucionalni okvir EU, in sicer v sodelovanju s stalnimi odbori in v skladu z delovnimi praksami posebnega odbora INGE 1;

| (c) | tesno sodelovati z drugimi institucijami EU, organi držav članic, mednarodnimi organizacijami, civilno družbo ter državnimi in nedržavnimi partnerji v tretjih državah, da bi izboljšali ukrepe EU proti hibridnim grožnjam in dezinformacijam, pri čemer bodo vse javne dejavnosti posebnega odbora INGE 2 spoštovale prednostne naloge iz tega sklepa; |
| --- | --- |

(c)

tesno sodelovati z drugimi institucijami EU, organi držav članic, mednarodnimi organizacijami, civilno družbo ter državnimi in nedržavnimi partnerji v tretjih državah, da bi izboljšali ukrepe EU proti hibridnim grožnjam in dezinformacijam, pri čemer bodo vse javne dejavnosti posebnega odbora INGE 2 spoštovale prednostne naloge iz tega sklepa;

| (d) | podrobno in natančno spremljati izvajanje poročila posebnega odbora INGE 1 z oceno ukrepov, ki so jih sprejele institucije EU; |
| --- | --- |

(d)

podrobno in natančno spremljati izvajanje poročila posebnega odbora INGE 1 z oceno ukrepov, ki so jih sprejele institucije EU;

| (e) | prispevati k splošni odpornosti institucij na tuje vmešavanje, hibridne grožnje in dezinformacije pred evropskimi volitvami leta 2024; |
| --- | --- |

(e)

prispevati k splošni odpornosti institucij na tuje vmešavanje, hibridne grožnje in dezinformacije pred evropskimi volitvami leta 2024;

| (f) | opredeliti pomanjkljivosti v pravilih Evropskega parlamenta o preglednosti, integriteti, odgovornosti in boju proti korupciji, razmisliti o drugih srednje- do dolgoročnih ukrepih in izdati priporočila za reforme na podlagi resolucij Evropskega parlamenta in dobre prakse drugih parlamentov in institucij, pri tem pa tesno sodelovati z Odborom za ustavne zadeve in Odborom za zunanje zadeve; |
| --- | --- |

(f)

opredeliti pomanjkljivosti v pravilih Evropskega parlamenta o preglednosti, integriteti, odgovornosti in boju proti korupciji, razmisliti o drugih srednje- do dolgoročnih ukrepih in izdati priporočila za reforme na podlagi resolucij Evropskega parlamenta in dobre prakse drugih parlamentov in institucij, pri tem pa tesno sodelovati z Odborom za ustavne zadeve in Odborom za zunanje zadeve;

| 2. | sklene, da seje posebnega odbora potekajo brez navzočnosti javnosti, če vključujejo predstavitev dokazov zaupne narave, pričevanja, ki vsebujejo osebne podatke, ali izmenjavo mnenj z organi in telesi ali njihove predstavitve o zaupnih informacijah, vključno z znanstvenimi študijami ali deli študij, ki jim je v skladu s členom 63 Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (5) zagotovljen status zaupnosti; prav tako sklene, da imajo priče in izvedenci pravico dajati izjave ali pričati brez navzočnosti javnosti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | sklene, da se seznam ljudi, povabljenih na javne seje, seznam udeležencev in zapisniki teh sej objavijo; |
| --- | --- |

3.

| 4. | sklene, da se bodo zaupni dokumenti, ki jih bo prejel posebni odbor, obravnavali po postopku iz člena 221 poslovnika in da se bodo te informacije uporabljale izključno za pripravo končnega poročila posebnega odbora; |
| --- | --- |

4.

| 5. | sklene, da bo imel posebni odbor 33 članov; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naroči posebnemu odboru, naj predstavi končno poročilo s poudarkom na zadevah iz odstavka 1(f), tako da bo lahko sprejeto najpozneje na plenarnem zasedanju julija 2023. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0428.

(2)  Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0448.

(3)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0130.

(4)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0396.

(5)  Uredba (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (UL L 309, 24.11.2009, str. 1).

---

| 11.8.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 283/64 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 283/64

---

P9_TA(2023)0031

Ustanovitev pododbora za javno zdravje

Sklep Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2023 o ustanovitvi pododbora za javno zdravje (2023/2565(RSO))

(2023/C 283/14)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga konference predsednikov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga konference predsednikov,

| — | ob upoštevanju svojega sklepa z dne 15. januarja 2014 o pristojnostih stalnih parlamentarnih odborov (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega sklepa z dne 15. januarja 2014 o pristojnostih stalnih parlamentarnih odborov (1),

| — | ob upoštevanju člena 168 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 168 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 206 in 212 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 206 in 212 Poslovnika,

| 1. | sklene ustanoviti pododbor Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane; |
| --- | --- |

1.

| 2. | sklene, da je pododbor pristojen za zadeve, povezane z javnim zdravjem, zlasti za programe in posebne dejavnosti na področju javnega zdravja, farmacevtske in kozmetične izdelke, zdravstvene vidike bio-terorizma, Evropsko agencijo za vrednotenje zdravil in Evropski center za preprečevanje in nadzor bolezni; |
| --- | --- |

2.

| 3. | sklene, da se k točki 2 v delu VIII priloge VI Poslovnika doda naslednji odstavek:
  „V zvezi s tem odboru pomaga pododbor za javno zdravje.“; |
| --- | --- |

3.

„V zvezi s tem odboru pomaga pododbor za javno zdravje.“;

| 4. | Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane je še naprej pristojen za obravnavo zakonodajnih predlogov, izvaja pa tudi glasovanja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | sklene, da ima pododbor 30 članov; |
| --- | --- |

5.

| 6. | s sklicevanjem na sklep konference predsednikov z dne 30. junija 2019 in 9. januarja 2020 o sestavi predsedstev pododborov sklene, da lahko imajo predsedstva odborov do štiri podpredsednike; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naroči svoji predsednici, naj ta sklep posreduje v vednost Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  UL C 482, 23.12.2016, str. 160.

---

| 11.8.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 283/65 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 283/65

---

P9_TA(2023)0032

Pravice Unije pri izvrševanju in izvajanju Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva ter Sporazuma o trgovini in sodelovanju EU-Združeno kraljestvo

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2023 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi pravil za uveljavljanje pravic Unije pri izvajanju in izvrševanju Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo ter Sporazuma o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani (COM(2022)0089 – C9-0059/2022 – 2022/0068(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2023/C 283/15)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2022)0089), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2022)0089),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 43, 91, 100, 173, 182, 188, 189 in 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0059/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 43, 91, 100, 173, 182, 188, 189 in 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0059/2022),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 20. decembra 2022, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 20. decembra 2022, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za promet in turizem in Odbora za ribištvo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za promet in turizem in Odbora za ribištvo,

| — | ob upoštevanju poročil Odbora za zunanje zadeve, Odbora za mednarodno trgovino in Odbora za ustavne zadeve (A9-0248/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil Odbora za zunanje zadeve, Odbora za mednarodno trgovino in Odbora za ustavne zadeve (A9-0248/2022),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svoji predsednici, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0068

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. februarja 2023 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2023/... Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi pravil za uveljavljanje pravic Unije pri izvajanju in izvrševanju Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo ter Sporazuma o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2023/657.)

---

| 11.8.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 283/66 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 283/66

---

P9_TA(2023)0033

Program Unije za varno povezljivost za obdobje 2023–2027

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2023 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Programa Unije za varno povezljivost za obdobje 2023–2027 (COM(2022)0057 – C9-0045/2022 – 2022/0039(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2023/C 283/16)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2022)0057), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2022)0057),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 189(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0045/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 189(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0045/2022),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 23. novembra 2022, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 23. novembra 2022, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za proračun, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za proračun,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A9-0249/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A9-0249/2022),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | odobri skupno izjavo Parlamenta in Sveta, priloženo tej resoluciji, ki bo objavljena v seriji C Uradnega lista Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | odobri skupno izjavo Parlamenta, Sveta in Komisije, priloženo tej resoluciji, ki bo objavljena v seriji C Uradnega lista Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svoji predsednici, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

---

P9_TC1-COD(2022)0039

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. februarja 2023 z namenom sprejetja Uredba (EU) 2023/... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Programa Unije za varno povezljivost za obdobje 2023–2027

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2023/588.)

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

Skupna politična izjava o financiranju programa Unije za varno povezljivost za obdobje 2023–2027

Evropski parlament in Svet brez poseganja v pristojnosti proračunskega organa v okviru letnega proračunskega postopka soglašata, da se bo program Unije za varno povezljivost za obdobje 2023–2027 v letih 2023–2027 okvirno financiral, kot sledi:

| — | 200 milijonov EUR iz nerazporejenih razlik iz razdelkov 1 in 5; |
| --- | --- |

—

200 milijonov EUR iz nerazporejenih razlik iz razdelkov 1 in 5;

| — | 1 450 milijonov EUR iz prispevkov iz razdelkov 1, 5 in 6. |
| --- | --- |

—

1 450 milijonov EUR iz prispevkov iz razdelkov 1, 5 in 6.

Skupna politična izjava o ponovni uporabi sproščenih sredstev v programu Obzorje Evropa

V Skupni izjavi o ponovni uporabi sproščenih sredstev v zvezi z raziskovalnim programom (1) so se Evropski parlament, Svet in Komisija strinjali, da se skladno s členom 15(3) finančne uredbe v obdobju 2021–2027 v korist raziskovalnega programa znova dajo na razpolago odobritve za prevzem obveznosti, ki ustrezajo znesku največ 0,5 milijarde EUR (v cenah iz leta 2018) sprostitev, nastalem kot posledica celotne ali delne neizvedbe projektov v sklopu okvirnega programa Obzorje Evropa ali njegovega predhodnika (2).

Evropski parlament, Svet in Komisija so se v izjavi (3) o Uredbi (EU) 2021/695 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. aprila 2021 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa, določitvi pravil za sodelovanje in razširjanje rezultatov ter razveljavitvi uredb (EU) št. 1290/2013 in (EU) št. 1291/2013 dogovorili o okvirni razdelitvi tega zneska, ki bo znašal do 300 000 000 EUR v stalnih cenah iz leta 2018 za sklop „Digitalno področje, industrija in vesolje“, zlasti za kvantne raziskave.

Evropski parlament, Svet in Komisija brez poseganja v pooblastila proračunskega organa v okviru letnega proračunskega postopka in v pooblastila Komisije za izvrševanje proračuna soglašajo, da se bo v okviru sklopa „Digitalno področje, industrija in vesolje“ programa Obzorje Evropa dodelil okvirni znesek 200 000 000 EUR v stalnih cenah iz leta 2018 za raziskovalne dejavnosti na področju varne povezljivosti.

---

(1)  UL C 444 I, 22.12.2020, str. 3.

(2)  Uredba (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 in razveljavitvi Sklepa št. 1982/2006/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 104).

(3)  UL C 185, 12.5.2021, str. 1.

---

| 11.8.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 283/68 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 283/68

---

P9_TA(2023)0034

Prostovoljni sporazum o partnerstvu EU-Gvajana: izvrševanje zakonodaje, upravljanje in trgovanje na področju gozdov pri uvozu lesnih proizvodov v EU

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2023 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Prostovoljnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Kooperativno republiko Gvajano o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesnih proizvodov v Evropsko unijo (09272/2022 – C9-0432/2022 – 2022/0142(NLE))

(Odobritev)

(2023/C 283/17)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (09272/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (09272/2022),

| — | ob upoštevanju osnutka Prostovoljnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Kooperativno republiko Gvajano o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesnih proizvodov v Evropsko unijo (09271/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Prostovoljnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Kooperativno republiko Gvajano o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesnih proizvodov v Evropsko unijo (09271/2022),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvim pododstavkom člena 207(3), prvim pododstavkom člena 207(4), točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) in členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0432/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvim pododstavkom člena 207(3), prvim pododstavkom člena 207(4), točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) in členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0432/2022),

| — | ob upoštevanju svoje nezakonodajne resolucije z dne 14. februarja 2023 (1) o osnutku sklepa, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje nezakonodajne resolucije z dne 14. februarja 2023 (1) o osnutku sklepa,

| — | ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za razvoj,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A9-0008/2023), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A9-0008/2023),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svoji predsednici, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Kooperativne republike Gvajane. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Sprejeta besedila, P9_TA(2023)0035.

---

| 11.8.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 283/69 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 283/69

---

P9_TA(2023)0035

Prostovoljni sporazum o partnerstvu EU-Gvajana: izvrševanje zakonodaje, upravljanje in trgovanje na področju gozdov pri uvozu lesnih proizvodov v EU (resolucija)

Nezakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2023 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Prostovoljnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Kooperativno republiko Gvajano o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesnih proizvodov v Evropsko unijo (09272/2022 – C9-0432/2022 – 2022/0142M(NLE))

(2023/C 283/18)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 10. maja 2022 za sklep Sveta o sklenitvi Prostovoljnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Kooperativno republiko Gvajano o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesnih proizvodov v Evropsko unijo (COM(2022)0200), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 10. maja 2022 za sklep Sveta o sklenitvi Prostovoljnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Kooperativno republiko Gvajano o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesnih proizvodov v Evropsko unijo (COM(2022)0200),

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta o sklenitvi Prostovoljnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Kooperativno republiko Gvajano o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesnih proizvodov v Evropsko unijo (09272/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta o sklenitvi Prostovoljnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Kooperativno republiko Gvajano o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesnih proizvodov v Evropsko unijo (09272/2022),

| — | ob upoštevanju osnutka Prostovoljnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Kooperativno republiko Gvajano o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesnih proizvodov v Evropsko unijo (09271/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Prostovoljnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Kooperativno republiko Gvajano o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesnih proizvodov v Evropsko unijo (09271/2022),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvima pododstavkoma člena 207(3) in (4) v povezavi s točko (a)(v) prvega pododstavka člena 218(6) ter členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0432/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvima pododstavkoma člena 207(3) in (4) v povezavi s točko (a)(v) prvega pododstavka člena 218(6) ter členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0432/2022),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2173/2005 z dne 20. decembra 2005 o vzpostavitvi sheme izdajanja dovoljenj FLEGT za uvoz lesa v Evropsko skupnost (1) (v nadaljnjem besedilu: uredba FLEGT), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2173/2005 z dne 20. decembra 2005 o vzpostavitvi sheme izdajanja dovoljenj FLEGT za uvoz lesa v Evropsko skupnost (1) (v nadaljnjem besedilu: uredba FLEGT),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 995/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. oktobra 2010 o določitvi obveznosti gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg les in lesne proizvode (2) (v nadaljnjem besedilu: uredba EU o lesu), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 995/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. oktobra 2010 o določitvi obveznosti gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg les in lesne proizvode (2) (v nadaljnjem besedilu: uredba EU o lesu),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640) in resolucije Parlamenta z dne 15. januarja 2020 o isti temi (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640) in resolucije Parlamenta z dne 15. januarja 2020 o isti temi (3),

| — | ob upoštevanju sporazuma, sprejetega na 21. konferenci pogodbenic Okvirne konvencije OZN o spremembi podnebja (COP21) v Parizu 12. decembra 2015 (Pariški sporazum), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma, sprejetega na 21. konferenci pogodbenic Okvirne konvencije OZN o spremembi podnebja (COP21) v Parizu 12. decembra 2015 (Pariški sporazum),

| — | ob upoštevanju ciljev OZN na področju trajnostnega razvoja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ciljev OZN na področju trajnostnega razvoja,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. septembra 2020 o vlogi EU pri varstvu in obnovi svetovnih gozdov (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. septembra 2020 o vlogi EU pri varstvu in obnovi svetovnih gozdov (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. oktobra 2020 s priporočili Komisiji o pravnem okviru EU za zaustavitev in obrnitev trenda krčenja gozdov po svetu, ki ga povzroča EU (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. oktobra 2020 s priporočili Komisiji o pravnem okviru EU za zaustavitev in obrnitev trenda krčenja gozdov po svetu, ki ga povzroča EU (5),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. maja 2003 z naslovom Izvrševanje zakonodaje, upravljanje in trgovanje na področju gozdov (FLEGT): predlog akcijskega načrta EU (COM(2003)0251) in delovni načrt za njegovo izvajanje za obdobje 2018–2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. maja 2003 z naslovom Izvrševanje zakonodaje, upravljanje in trgovanje na področju gozdov (FLEGT): predlog akcijskega načrta EU (COM(2003)0251) in delovni načrt za njegovo izvajanje za obdobje 2018–2022,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 17. novembra 2021 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o omogočanju dostopnosti nekaterih primarnih in drugih proizvodov, povezanih s krčenjem in degradacijo gozdov, na trgu Unije in njihovem izvozu iz Unije ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 995/2010 (COM(2021)0706) (uredba o krčenju gozdov), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 17. novembra 2021 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o omogočanju dostopnosti nekaterih primarnih in drugih proizvodov, povezanih s krčenjem in degradacijo gozdov, na trgu Unije in njihovem izvozu iz Unije ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 995/2010 (COM(2021)0706) (uredba o krčenju gozdov),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 14. februarja 2023 (6) o osnutku sklepa Sveta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 14. februarja 2023 (6) o osnutku sklepa Sveta,

| — | ob upoštevanju člena 105(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za razvoj,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A9-0018/2023), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A9-0018/2023),

| A. | ker sta EU in Gvajana novembra 2018 zaključili pogajanja o prostovoljnem sporazumu o partnerstvu o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov (FLEGT); ker sta se 10. marca 2022 dogovorili o posodobljenem skupnem izvedbenem okviru – podrobnem načrtu za izvajanje prostovoljnega sporazuma o partnerstvu, katerega cilj je izboljšati upravljanje gozdov in zagotoviti nadzor nad trgovino z zakonitim lesom; |
| --- | --- |

A.

ker sta EU in Gvajana novembra 2018 zaključili pogajanja o prostovoljnem sporazumu o partnerstvu o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov (FLEGT); ker sta se 10. marca 2022 dogovorili o posodobljenem skupnem izvedbenem okviru – podrobnem načrtu za izvajanje prostovoljnega sporazuma o partnerstvu, katerega cilj je izboljšati upravljanje gozdov in zagotoviti nadzor nad trgovino z zakonitim lesom;

| B. | ker gozdovi pokrivajo približno 84 % Gvajane; ker to pomeni približno 7 milijonov hektarjev; ker ima Gvajana v svetovnem merilu drugo največjo zalogo ogljika v gozdovih na prebivalca in se ocenjuje, da ima v gozdovih 21,8 milijarde ton ogljikovega dioksida; ker je približno 13 % gozdov Gvajane uradno razglašenih za zemljišča ameriških staroselcev; ker gvajanska vlažna gozdna ekoregija zajema večino Gvajane; |
| --- | --- |

B.

ker gozdovi pokrivajo približno 84 % Gvajane; ker to pomeni približno 7 milijonov hektarjev; ker ima Gvajana v svetovnem merilu drugo največjo zalogo ogljika v gozdovih na prebivalca in se ocenjuje, da ima v gozdovih 21,8 milijarde ton ogljikovega dioksida; ker je približno 13 % gozdov Gvajane uradno razglašenih za zemljišča ameriških staroselcev; ker gvajanska vlažna gozdna ekoregija zajema večino Gvajane;

| C. | ker prizadevanja za ohranitev gozdov v Gvajani potekajo že od leta 1996, letna stopnja krčenja pa je zelo nizka in v povprečju znaša približno 0,06 %; |
| --- | --- |

C.

ker prizadevanja za ohranitev gozdov v Gvajani potekajo že od leta 1996, letna stopnja krčenja pa je zelo nizka in v povprečju znaša približno 0,06 %;

| D. | ker je Gvajana ena od držav z najvišjo stopnjo biotske raznovrstnosti na svetu; ker se ocenjuje, da je v gvajanskih gozdovih približno 8 000 rastlinskih vrst in več kot 1 000 vrst kopenskih vretenčarjev; ker velja, da je približno 5 % vseh rastlinskih vrst v Gvajani endemičnih; |
| --- | --- |

D.

ker je Gvajana ena od držav z najvišjo stopnjo biotske raznovrstnosti na svetu; ker se ocenjuje, da je v gvajanskih gozdovih približno 8 000 rastlinskih vrst in več kot 1 000 vrst kopenskih vretenčarjev; ker velja, da je približno 5 % vseh rastlinskih vrst v Gvajani endemičnih;

| E. | ker nezakonito rudarjenje in sečnja v Gvajani še vedno povzročata skrbi, saj škodujeta tamkajšnjim gozdovom; ker je krčenje gozdov v Gvajani predvsem posledica požarov (50 %) in rudarjenja (41 %), bodisi zakonitega bodisi nezakonitega; ker krčenje gozdov zaradi spreminjanja v kmetijska zemljišča predstavlja le približno 5 % celotnega obsega, a je vseeno zaskrbljujoče; |
| --- | --- |

E.

ker nezakonito rudarjenje in sečnja v Gvajani še vedno povzročata skrbi, saj škodujeta tamkajšnjim gozdovom; ker je krčenje gozdov v Gvajani predvsem posledica požarov (50 %) in rudarjenja (41 %), bodisi zakonitega bodisi nezakonitega; ker krčenje gozdov zaradi spreminjanja v kmetijska zemljišča predstavlja le približno 5 % celotnega obsega, a je vseeno zaskrbljujoče;

| F. | ker so glavne gospodarske dejavnosti v Gvajani kmetijstvo, pridobivanje boksita in zlata, les, rudarstvo in ribolov; ker se ocenjuje, da bo gozdarski sektor v državi prispeval manj kot 2 % BDP, ta delež pa naj bi se še zmanjševal, saj se naftni sektor od leta 2015, ko so bile v gvajanskih teritorialnih vodah odkrite velike zaloge nafte, hitro povečuje; |
| --- | --- |

F.

ker so glavne gospodarske dejavnosti v Gvajani kmetijstvo, pridobivanje boksita in zlata, les, rudarstvo in ribolov; ker se ocenjuje, da bo gozdarski sektor v državi prispeval manj kot 2 % BDP, ta delež pa naj bi se še zmanjševal, saj se naftni sektor od leta 2015, ko so bile v gvajanskih teritorialnih vodah odkrite velike zaloge nafte, hitro povečuje;

| G. | ker gozdarski sektor pomembno prispeva h gospodarski rasti Gvajane, saj zaposluje približno 20 000 ljudi, zlasti na podeželju; ker gvajanski gozdovi prispevajo 2 % BDP in 6 % vseh novih delovnih mest; ker bi prostovoljni sporazum o partnerstvu povečal potencial gozdarskega sektorja z ustvarjanjem novih delovnih mest in prispevkom k trajnostni gospodarski rasti države; |
| --- | --- |

G.

ker gozdarski sektor pomembno prispeva h gospodarski rasti Gvajane, saj zaposluje približno 20 000 ljudi, zlasti na podeželju; ker gvajanski gozdovi prispevajo 2 % BDP in 6 % vseh novih delovnih mest; ker bi prostovoljni sporazum o partnerstvu povečal potencial gozdarskega sektorja z ustvarjanjem novih delovnih mest in prispevkom k trajnostni gospodarski rasti države;

| H. | ker je količina lesa, s katerim se trguje med Gvajano in EU, skromna, saj je bilo leta 2018 v Evropo izvoženih le 8 % lesa iz Gvajane, od tega le približno polovica v EU; ker so največja trgovinska partnerica Gvajane ZDA, drugi pa je Singapur; ker je njen največji izvozni trg za les azijsko-pacifiška regija; ker bi se s prostovoljnim sporazumom o partnerstvu odprle dodatne možnosti za izvoz iz Gvajane v EU in na nove trge, kar bi lahko prineslo nove razvojne priložnosti; |
| --- | --- |

H.

ker je količina lesa, s katerim se trguje med Gvajano in EU, skromna, saj je bilo leta 2018 v Evropo izvoženih le 8 % lesa iz Gvajane, od tega le približno polovica v EU; ker so največja trgovinska partnerica Gvajane ZDA, drugi pa je Singapur; ker je njen največji izvozni trg za les azijsko-pacifiška regija; ker bi se s prostovoljnim sporazumom o partnerstvu odprle dodatne možnosti za izvoz iz Gvajane v EU in na nove trge, kar bi lahko prineslo nove razvojne priložnosti;

| I. | ker je Gvajana maja 2016 ratificirala Pariški sporazum in je v revidiranem nacionalno določenem prispevku sprejela številne zaveze v zvezi s trajnostnim gozdarstvom, na primer da bo ohranila dodatna dva milijona hektarjev gozdov; |
| --- | --- |

I.

ker je Gvajana maja 2016 ratificirala Pariški sporazum in je v revidiranem nacionalno določenem prispevku sprejela številne zaveze v zvezi s trajnostnim gozdarstvom, na primer da bo ohranila dodatna dva milijona hektarjev gozdov;

| J. | ker mora Gvajana, če želi povečati blaginjo svojih državljanov, premagati izzive, kot so revščina, neenakost in diskriminacija, zlasti oseb LGBTI in domorodnih ljudstev, pa tudi korupcija, rasna in etnična polarizacija ter nasilje, ki so še vedno zaskrbljujoči; |
| --- | --- |

J.

ker mora Gvajana, če želi povečati blaginjo svojih državljanov, premagati izzive, kot so revščina, neenakost in diskriminacija, zlasti oseb LGBTI in domorodnih ljudstev, pa tudi korupcija, rasna in etnična polarizacija ter nasilje, ki so še vedno zaskrbljujoči;

| K. | ker se je Gvajana zavezala, da bo dala na voljo sredstva za izvajanje prostovoljnega sporazuma o partnerstvu; ker bodo dodatna sredstva v ta namen zagotovili tudi EU, Norveška in Združeno kraljestvo; |
| --- | --- |

K.

ker se je Gvajana zavezala, da bo dala na voljo sredstva za izvajanje prostovoljnega sporazuma o partnerstvu; ker bodo dodatna sredstva v ta namen zagotovili tudi EU, Norveška in Združeno kraljestvo;

| L. | ker je cilj prostovoljnega sporazuma o partnerstvu ta, da bodo vse pošiljke lesa in lesnih proizvodov iz Gvajane, namenjene na trg EU, v skladu z gvajanskim sistemom za zagotavljanje zakonitosti lesa, s čimer bodo izpolnjeni pogoji za pridobitev dovoljenja FLEGT; ker bosta morala biti s tem sistemom skladna tudi domači les in les, namenjen za vse izvozne trge; |
| --- | --- |

L.

ker je cilj prostovoljnega sporazuma o partnerstvu ta, da bodo vse pošiljke lesa in lesnih proizvodov iz Gvajane, namenjene na trg EU, v skladu z gvajanskim sistemom za zagotavljanje zakonitosti lesa, s čimer bodo izpolnjeni pogoji za pridobitev dovoljenja FLEGT; ker bosta morala biti s tem sistemom skladna tudi domači les in les, namenjen za vse izvozne trge;

| M. | ker prostovoljni sporazum o partnerstvu zajema pet lesnih proizvodov, ki so po uredbi FLEGT obvezni, namreč hlode, žagan les, tirne pragove, vezan les in furnir, pa tudi predelan les, planke in drogove ter pohištvo in tesarske izdelke; |
| --- | --- |

M.

ker prostovoljni sporazum o partnerstvu zajema pet lesnih proizvodov, ki so po uredbi FLEGT obvezni, namreč hlode, žagan les, tirne pragove, vezan les in furnir, pa tudi predelan les, planke in drogove ter pohištvo in tesarske izdelke;

| N. | ker bo v skladu s predlogom Komisije za uredbo o krčenju gozdov les z dovoljenjem FLEGT, ki se uvozi v EU, samodejno izpolnjeval zahtevo glede zakonitosti; |
| --- | --- |

N.

ker bo v skladu s predlogom Komisije za uredbo o krčenju gozdov les z dovoljenjem FLEGT, ki se uvozi v EU, samodejno izpolnjeval zahtevo glede zakonitosti;

| O. | ker prostovoljni sporazum o partnerstvu predvideva, da je za izvajanje in spremljanje odgovoren skupni odbor za spremljanje in pregled; |
| --- | --- |

O.

ker prostovoljni sporazum o partnerstvu predvideva, da je za izvajanje in spremljanje odgovoren skupni odbor za spremljanje in pregled;

| P. | ker namen in pričakovane koristi prostovoljnih sporazumov o partnerstvu FLEGT presegajo zgolj olajšanje trgovine z zakonitim lesom, saj so namenjeni tudi uvajanju sistemskih sprememb pri upravljanju gozdov, kazenskem pregonu, preglednosti in vključevanju različnih deležnikov v proces političnega odločanja, zlasti organizacij civilne družbe, delavskih organizacij in domorodnih ljudstev, pa tudi podpori gospodarskemu povezovanju ter spoštovanju mednarodnih ciljev glede trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

P.

ker namen in pričakovane koristi prostovoljnih sporazumov o partnerstvu FLEGT presegajo zgolj olajšanje trgovine z zakonitim lesom, saj so namenjeni tudi uvajanju sistemskih sprememb pri upravljanju gozdov, kazenskem pregonu, preglednosti in vključevanju različnih deležnikov v proces političnega odločanja, zlasti organizacij civilne družbe, delavskih organizacij in domorodnih ljudstev, pa tudi podpori gospodarskemu povezovanju ter spoštovanju mednarodnih ciljev glede trajnostnega razvoja;

| Q. | ker imajo od sodelovanja koristi države po vsem svetu, ki imajo urejene uvozne trge za zakonit les ali pa si jih prizadevajo vzpostaviti; ker bi bili za boj proti krčenju gozdov in spodbujanje dolgoročne pravne varnosti za podjetja in potrošnike najučinkovitejši skupni mednarodni standardi; |
| --- | --- |

Q.

ker imajo od sodelovanja koristi države po vsem svetu, ki imajo urejene uvozne trge za zakonit les ali pa si jih prizadevajo vzpostaviti; ker bi bili za boj proti krčenju gozdov in spodbujanje dolgoročne pravne varnosti za podjetja in potrošnike najučinkovitejši skupni mednarodni standardi;

| 1. | odločno podpira zaključek pogajanj o prostovoljnem sporazumu o partnerstvu pri izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov (FLEGT) med EU in Gvajano; se zaveda, da ima ta sporazum velik pomen za Gvajano, pa tudi potencial za tesnejše trgovinske odnose z EU; meni, da so uspešna pogajanja o prostovoljnem sporazumu o partnerstvu dokaz, kako pomembne so delegacije Unije v tretjih državah, sporazum pa bo omogočil, da se bo iz Gvajane v EU uvažal le zakonito posekan les, spodbujal prakse trajnostnega gospodarjenja z gozdovi in trajnostno trgovino z zakonito proizvedenim lesom ter izboljšal upravljanje gozdov, kazenski pregon (vključno z obveznostmi na področju dela in zaposlovanja, zdravja in varnosti), človekove pravice, preglednost, odgovornost in institucionalno odpornost v Gvajani, varstvo biotske raznovrstnosti in uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja, ob tem pa prispeval k boljšim trgovinskim odnosom med Gvajano in EU; |
| --- | --- |

1.

| 2. | priznava, da bo polno izvajanje in izvrševanje prostovoljnega sporazuma o partnerstvu dolg proces, ki bo zahteval cel sklop zakonodaje ter ustrezno upravno zmogljivost in strokovno znanje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja udeležbo deležnikov v postopku pogajanj; poudarja, da fazi izvajanja in spremljanja zahtevata pristno posvetovanje in sodelovanje več deležnikov, vključno s smiselnim sodelovanjem civilne družbe, predstavnikov podjetij, delavskih organizacij ter lokalnih in domorodnih skupnosti pri odločanju, da se zagotovi spoštovanje pravic do zemljiške posesti in načela prostovoljnega, predhodnega in informiranega soglasja; želi spomniti, da je treba povečati preglednost in zagotoviti učinkovito javno razkritje informacij ter pravočasno izmenjavo dokumentov z lokalnimi in domorodnimi ljudstvi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo in delegacijo EU v Gvajani, naj omogočita ustrezno krepitev zmogljivosti ter logistično in tehnično podporo v okviru sedanjih in prihodnjih instrumentov razvojnega sodelovanja, da bi lahko Gvajana izpolnila zaveze iz prostovoljnega sporazuma o partnerstvu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja nedavno sprejetje skupnega izvedbenega okvira, vlado Gvajane pa poziva, naj sprejme konkreten, časovno omejen in merljiv pristop; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, kako pomembno je vzpostavljati partnerstva in razvijati mehanizme sodelovanja, da bi skupaj obravnavali vse vidike upravljanja gozdov, tudi v zvezi z izmenjavo informacij; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pozdravlja dosedanja prizadevanja Gvajane za napredek v smeri večje preglednosti in z zanimanjem pričakuje nadaljnje pozitivno sodelovanje v boju proti nezakoniti sečnji; poudarja, da slabo upravljanje in korupcija v gozdarskem sektorju spodbujata nezakonito sečnjo in degradacijo gozdov; priznava, da je Gvajana zavezana dobremu gospodarjenju z gozdovi in da je izkazala politično voljo za to; poudarja, da je uspeh prostovoljnega sporazuma o partnerstvu FLEGT odvisen tudi od boja proti goljufijam in korupciji v celotni verigi dobave lesa; poziva vlado Gvajane, naj izboljša zbiranje podatkov, da bo lahko bolje izvajala sledenje, in si še naprej prizadeva zajeziti vsesplošno korupcijo in naj obravnava druge dejavnike, ki spodbujajo nezakonito sečnjo in degradacijo gozdov, zlasti v zvezi s carinskimi in drugimi organi, ki bodo imeli ključno vlogo pri izvajanju in izvrševanju prostovoljnega sporazuma o partnerstvu; poudarja, da je treba odpraviti nekaznovanost v gozdarskem sektorju z zaščito zagovornikov okoljskih človekovih pravic in žvižgačev ter z zagotavljanjem učinkovitih pravnih sredstev za kršitve človekovih pravic; v zvezi s tem pozdravlja, da je Gvajana ratificirala sporazum iz Escazúja, in poudarja, da je treba zagotoviti polno priznavanje zemljiških pravic lokalnih skupnosti in domorodnih ljudstev, zlasti skupnosti ameriških staroselcev, tudi ko gre za rudarstvo; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja, da pogajanja o prostovoljnem sporazumu o partnerstvu sektorjem omogočajo, da opredelijo skupne cilje in prednostne naloge za trajnostno gospodarjenje z gozdovi in trgovinsko sodelovanje, hkrati pa ponujajo pomembno priložnost, da skupnostim omogočijo participativno upravljanje njihovih gozdov na lokalni in regionalni ravni ter na ravni skupnosti in celo na državni ali zvezni ravni; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da je prostovoljni sporazum o partnerstvu velika priložnost za nova delovna mesta v gozdarskem sektorju; opozarja, da bi morala biti gospodarjenje z gozdovi in trgovina z zakonito proizvedenim lesom socialno in gospodarsko trajnostna, da bi neposredno ali posredno udeleženim ljudem prinesla koristi od trgovine; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva, naj se analiza glede na spol vključi v vse dejavnosti in projekte, povezane z izvajanjem prostovoljnega sporazuma o partnerstvu; poziva h kvantitativni in kvalitativni analizi zemljiške posesti, razčlenjeni po spolu, lastništva sredstev in finančne vključenosti v sektorjih, na katere vpliva trgovina; poziva Komisijo, naj pri tem pomaga s tehničnimi in človeškimi viri; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisijo, naj Parlamentu redno poroča o izvajanju sporazuma, tudi o delu skupnega odbora za spremljanje in pregled, da bi omogočili informirano odločitev, ko bo predlagan delegirani akt o priznavanju dovoljenj FLEGT; zato poudarja, da bi bilo treba spodbujati nove prostovoljne sporazume o partnerstvu z dodatnimi partnerji; poziva Komisijo, naj opravi izčrpno oceno učinka prostovoljnega sporazuma o partnerstvu in prihodnje uredbe o krčenju gozdov na delavce in male proizvajalce v gozdarskem sektorju in drugih povezanih sektorjih, ki bodo čutili posledice strožjega nadzora in kontrole sečnje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da je treba regionalno razsežnost nezakonite sečnje ter prevoz in predelavo nezakonitega lesa in trgovino z njim obravnavati vzdolž celotne dobavne verige; poziva, naj se to vključi v postopek ocenjevanja prostovoljnega sporazuma o partnerstvu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | meni, da ima EU pomembno vlogo pri izboljševanju ponudbe in povpraševanja po lesu, da bi zavrnila nezakonito pridobljen les in državam izvoznicam pomagala v boju proti nezakoniti sečnji in korupciji, ki uničujeta njihove gozdove, prinašata podnebne spremembe in povzročata kršitve človekovih pravic; priznava, da bodo prostovoljni sporazumi o partnerstvu tudi v novem predlogu uredbe o krčenju gozdov še naprej pomemben pravni okvir za EU in partnerske države; poudarja, da je to mogoče po zaslugi dobrega sodelovanja in predanosti zadevnih partnerskih držav; podpira Komisijo pri iskanju dodatnih potencialnih partnerjev za prihodnje prostovoljne sporazume o partnerstvu FLEGT; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opozarja, da sta trajnostno in vključujoče upravljanje gozdov in gospodarjenje z njimi bistvena za uresničitev ciljev iz agende za trajnostni razvoj do leta 2030 in Pariškega sporazuma, predvsem z določenimi nacionalnimi prispevki; opozarja, da je rudarstvo eden večjih krivcev za krčenje tropskih gozdov, ki povzroča znatno erozijo in onesnaženje tal, večjo razdrobljenost gozdov ter onesnaževanje rek in tokov z živim srebrom; ugotavlja, da Gvajana širi svojo naftno, plinsko in rudarsko industrijo; poziva gvajansko vlado, naj sprejme dodatne ukrepe za zajezitev nezakonitega rudarjenja; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da predpisi za gozdarski sektor niso usklajeni s tistimi za rudarski sektor; pozdravlja nadaljnje sporazume, katerih namen je dopolniti prostovoljni sporazum o partnerstvu FLEGT z okoljskimi zadevami; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da je uspeh celotne pobude FLEGT med drugim odvisen od zaščite zagovornikov okoljskih človekovih pravic in žvižgačev, zmožnosti malih in srednjih podjetij, da svoje dejavnosti izvajajo zakonito, ter učinkovite zaščite zemljišč in priznanja vseh običajnih pravic lokalnih skupnosti in domorodnih ljudstev, zlasti skupnosti ameriških staroselcev, vključno s pravico, da v smislu socialne pravičnosti dajo ali zavrnejo koncesijo za les na svojem zemljišču; poudarja, da bi se morala EU opirati na tradicionalno znanje domorodnih ljudstev in drugih lokalnih skupnosti o trajnostnem gospodarjenju z gozdovi; v zvezi s tem opozarja, da je treba preprečiti morebitno dodatno upravno breme za mala in srednja podjetja ter jim zagotoviti pravno pomoč, da bodo lahko spoštovala nove mednarodne sporazume, instrumente in dokumente v zvezi z okoljem; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Kooperativne republike Gvajane. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  UL L 347, 30.12.2005, str. 1.

(2)  UL L 295, 12.11.2010, str. 23.

(3)  UL C 270, 7.7.2021, str. 2.

(4)  UL C 385, 22.9.2021, str. 10.

(5)  UL C 404, 6.10.2021, str. 175.

(6)  Sprejeta besedila, P9_TA(2023)0034.

---

| 11.8.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 283/74 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 283/74

---

P9_TA(2023)0036

Poglavja REPowerEU v načrtih za okrevanje in odpornost

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2023 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2021/241 glede poglavij REPowerEU v načrtih za okrevanje in odpornost ter spremembi Uredbe (EU) 2021/1060, Uredbe (EU) 2021/2115, Direktive 2003/87/ES in Sklepa (EU) 2015/1814 (COM(2022)0231 – C9-0183/2022 – 2022/0164(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2023/C 283/19)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2022)0231), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2022)0231),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter tretjega odstavka člena 175, prvega odstavka člena 177, člena 192(1), člena 194(2) in člena 322(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0183/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter tretjega odstavka člena 175, prvega odstavka člena 177, člena 192(1), člena 194(2) in člena 322(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0183/2022),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 21. septembra 2022 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 21. septembra 2022 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča z dne 26. julija 2022 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča z dne 26. julija 2022 (2),

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 20. decembra 2022, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 20. decembra 2022, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju skupnih razprav Odbora za proračun ter Odbora za ekonomske in monetarne zadeve v skladu s členom 58 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnih razprav Odbora za proračun ter Odbora za ekonomske in monetarne zadeve v skladu s členom 58 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za regionalni razvoj in Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za regionalni razvoj in Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun in Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0260/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun in Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0260/2022),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svoji predsednici, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 486, 21.12.2022, str. 185.

(2)  UL C 333, 1.9.2022, str. 5.

(3)  To stališče nadomesti spremembe, sprejete 10. novembra 2022 (Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0384).

---

P9_TC1-COD(2022)0164

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 14. februarja 2023 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2023/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2021/241 glede poglavij REPowerEU v načrtih za okrevanje in odpornost ter spremembi uredb (EU) št. 1303/2013, (EU) 2021/1060 in (EU) 2021/1755 ter Direktive 2003/87/ES

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2023/435.)

---

| 11.8.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 283/76 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 283/76

---

P9_TA(2023)0037

Volilne pravice mobilnih državljanov Unije na volitvah v Evropski parlament

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2023 o predlogu direktive Sveta o podrobni ureditvi uresničevanja aktivne in pasivne volilne pravice na volitvah v Evropski parlament za državljane Unije, ki prebivajo v državi članici, niso pa njeni državljani (prenovitev) (COM(2021)0732 – C9-0021/2022 – 2021/0372(CNS))

(Posebni zakonodajni postopek – posvetovanje – prenovitev)

(2023/C 283/20)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2021)0732), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2021)0732),

| — | ob upoštevanju člena 22(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerega se je Svet posvetoval s Parlamentom (C9-0021/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 22(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerega se je Svet posvetoval s Parlamentom (C9-0021/2022),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (1),

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve z dne 8. novembra 2022, naslovljenega na Odbor za ustavne zadeve v skladu s členom 110(3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve z dne 8. novembra 2022, naslovljenega na Odbor za ustavne zadeve v skladu s členom 110(3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju členov 110 in 82 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 110 in 82 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A9-0297/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A9-0297/2022),

| A. | ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog Komisije ne predvideva bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih obstoječih besedil skupaj z njihovimi spremembami, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb; |
| --- | --- |

A.

ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog Komisije ne predvideva bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih obstoječih besedil skupaj z njihovimi spremembami, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb;

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen v skladu s priporočili posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije ter kakor je bil spremenjen v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Svet, naj ga obvesti, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje z njim, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svoji predsednici, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

Sprememba 1

Predlog direktive

Uvodna izjava 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | Člen 20(2), točka (b), in člen 22(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) državljanom Unije, ki prebivajo v državi članici, niso pa njeni državljani, podeljujeta pravico, da volijo in so voljeni na volitvah v Evropski parlament v državi članici, v kateri prebivajo, pod enakimi pogoji kot državljani države članice gostiteljice. S to pravico, ki jo potrjuje tudi člen 39 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), se konkretno izraža načelo enakosti in nediskriminacije na podlagi državljanstva iz člena 21 Listine. Ta pravica tudi izhaja iz pravice do prostega gibanja in prebivanja iz člena 20(2), točka (a), in člena 21 PDEU ter člena 45 Listine. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2)

Člen 20(2), točka (b), in člen 22(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) državljanom Unije, ki prebivajo v državi članici, niso pa njeni državljani, podeljujeta pravico, da volijo in so voljeni na volitvah v Evropski parlament v državi članici, v kateri prebivajo, pod enakimi pogoji kot državljani države članice gostiteljice. S to pravico, ki jo potrjuje tudi člen 39 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), se konkretno izraža načelo enakosti in nediskriminacije na podlagi državljanstva iz člena 21 Listine. Ta pravica tudi izhaja iz pravice do prostega gibanja in prebivanja iz člena 20(2), točka (a), in člena 21 PDEU ter člena 45 Listine.

| (2) | Pogodba o Evropski uniji iz leta 1992 (v nadaljnjem besedilu: Maastrichtska pogodba) je pomenila novo fazo v procesu oblikovanja vse tesnejše zveze med narodi Evrope z uvedbo pravnega koncepta državljanstva EU, katerega cilj je bil okrepiti varstvo pravic in interesov državljanov njenih držav članic, tako da so se obstoječim pravicam EU dodale številne nove politične in volilne pravice.
  Člen 20(2), točka (b), in člen 22(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) državljanom Unije, ki prebivajo v državi članici, niso pa njeni državljani, podeljujeta pravico, da volijo in so voljeni na volitvah v Evropski parlament v državi članici, v kateri prebivajo, pod enakimi pogoji kot državljani države članice gostiteljice. S to pravico, ki jo potrjuje tudi člen 39 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), se konkretno izraža načelo enakosti in nediskriminacije na podlagi državljanstva iz člena 21 Listine. Ta pravica tudi izhaja iz pravice do prostega gibanja in prebivanja iz člena 20(2), točka (a), in člena 21 PDEU ter člena 45 Listine.
  Aktivna in pasivna volilna pravica državljanom omogoča tudi, da se dejansko udeležijo v demokratičnem življenju Unije in prispevajo k Evropski uniji kot politični enoti. Pomembno je zagotoviti, da lahko vsi državljani Unije, tudi mobilni državljani, invalidi in brezdomci, med volitvami v Evropski parlament v celoti uveljavljajo svoje politične pravice, in sicer kot kandidati in kot volivci. Obstaja nevarnost, da bi evropska mobilnost mobilnim državljanom Unije preprečila uveljavljanje temeljnih političnih pravic, določenih z evropskimi pogodbami, in sicer udeležbo na volitvah v Evropski parlament. Aktivna in pasivna volilna pravica mobilnih državljanov bi morali veljati za vse volilne liste in volilna okrožja, tudi v vseunijskem volilnem okrožju v primeru njegove vzpostavitve. |
| --- | --- |

(2)

Pogodba o Evropski uniji iz leta 1992 (v nadaljnjem besedilu: Maastrichtska pogodba) je pomenila novo fazo v procesu oblikovanja vse tesnejše zveze med narodi Evrope z uvedbo pravnega koncepta državljanstva EU, katerega cilj je bil okrepiti varstvo pravic in interesov državljanov njenih držav članic, tako da so se obstoječim pravicam EU dodale številne nove politične in volilne pravice.
  Člen 20(2), točka (b), in člen 22(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) državljanom Unije, ki prebivajo v državi članici, niso pa njeni državljani, podeljujeta pravico, da volijo in so voljeni na volitvah v Evropski parlament v državi članici, v kateri prebivajo, pod enakimi pogoji kot državljani države članice gostiteljice. S to pravico, ki jo potrjuje tudi člen 39 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), se konkretno izraža načelo enakosti in nediskriminacije na podlagi državljanstva iz člena 21 Listine. Ta pravica tudi izhaja iz pravice do prostega gibanja in prebivanja iz člena 20(2), točka (a), in člena 21 PDEU ter člena 45 Listine.
  Aktivna in pasivna volilna pravica državljanom omogoča tudi, da se dejansko udeležijo v demokratičnem življenju Unije in prispevajo k Evropski uniji kot politični enoti. Pomembno je zagotoviti, da lahko vsi državljani Unije, tudi mobilni državljani, invalidi in brezdomci, med volitvami v Evropski parlament v celoti uveljavljajo svoje politične pravice, in sicer kot kandidati in kot volivci. Obstaja nevarnost, da bi evropska mobilnost mobilnim državljanom Unije preprečila uveljavljanje temeljnih političnih pravic, določenih z evropskimi pogodbami, in sicer udeležbo na volitvah v Evropski parlament. Aktivna in pasivna volilna pravica mobilnih državljanov bi morali veljati za vse volilne liste in volilna okrožja, tudi v vseunijskem volilnem okrožju v primeru njegove vzpostavitve.

Sprememba 2

Predlog direktive

Uvodna izjava 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2a) | V skladu z zakonodajno resolucijo Evropskega parlamenta z dne 3. maja 2022 o predlogu uredbe Sveta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami, razveljavitvi Sklepa Sveta 76/787/ESPJ, EGS, Euratom in Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami, priloženega temu sklepu, bi moral biti cilj te direktive, da bi bile volitve v Evropski parlament bolj dostopne, bolj konkurenčne in bolj evropske. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2a)

V skladu z zakonodajno resolucijo Evropskega parlamenta z dne 3. maja 2022 o predlogu uredbe Sveta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami, razveljavitvi Sklepa Sveta 76/787/ESPJ, EGS, Euratom in Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami, priloženega temu sklepu, bi moral biti cilj te direktive, da bi bile volitve v Evropski parlament bolj dostopne, bolj konkurenčne in bolj evropske.

Sprememba 3

Predlog direktive

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | Komisija je v Poročilu o državljanstvu EU za leto 2020 (24) poudarila, da je treba posodobiti, pojasniti in okrepiti pravila o uresničevanju aktivne in pasivne volilne pravice na volitvah v Evropski parlament, da se zagotovi podpora široki in vključujoči udeležbi
  mobilnih
  državljanov
  EU
  . Ob hkratnem upoštevanju izkušenj, pridobljenih pri uporabi Direktive Sveta 93/109/ES pri zaporednih volitvah, in sprememb, uvedenih s spremembami Pogodb, bi bilo treba posodobiti več določb navedene direktive. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

Komisija je v Poročilu o državljanstvu EU za leto 2020 (24) poudarila, da je treba posodobiti, pojasniti in okrepiti pravila o uresničevanju aktivne in pasivne volilne pravice na volitvah v Evropski parlament, da se zagotovi podpora široki in vključujoči udeležbi
  mobilnih
  državljanov
  EU
  . Ob hkratnem upoštevanju izkušenj, pridobljenih pri uporabi Direktive Sveta 93/109/ES pri zaporednih volitvah, in sprememb, uvedenih s spremembami Pogodb, bi bilo treba posodobiti več določb navedene direktive.

| (4) | Komisija je v Poročilu o državljanstvu EU za leto 2020 (24) poudarila, da je treba posodobiti, pojasniti in okrepiti pravila o uresničevanju aktivne in pasivne volilne pravice na volitvah v Evropski parlament, da se zagotovi podpora široki in vključujoči udeležbi državljanov
  Unije, ki prebivajo v državi članici, niso pa njeni državljani
  . Ob hkratnem upoštevanju izkušenj, pridobljenih pri uporabi Direktive Sveta 93/109/ES pri zaporednih volitvah, in sprememb, uvedenih s spremembami Pogodb, bi bilo treba posodobiti več določb navedene direktive. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je v Poročilu o državljanstvu EU za leto 2020 (24) poudarila, da je treba posodobiti, pojasniti in okrepiti pravila o uresničevanju aktivne in pasivne volilne pravice na volitvah v Evropski parlament, da se zagotovi podpora široki in vključujoči udeležbi državljanov
  Unije, ki prebivajo v državi članici, niso pa njeni državljani
  . Ob hkratnem upoštevanju izkušenj, pridobljenih pri uporabi Direktive Sveta 93/109/ES pri zaporednih volitvah, in sprememb, uvedenih s spremembami Pogodb, bi bilo treba posodobiti več določb navedene direktive.

Sprememba 4

Predlog direktive

Uvodna izjava 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | Člen 20(2) PDEU ne posega v člen 223(1) PDEU, ki predvideva vzpostavitev volitev po enotnem postopku v vseh državah članicah v skladu s skupnimi načeli. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5)

Člen 20(2) PDEU ne posega v člen 223(1) PDEU, ki predvideva vzpostavitev volitev po enotnem postopku v vseh državah članicah v skladu s skupnimi načeli.

| (5) | Člen 20(2) PDEU ne posega v člen 223(1) PDEU, ki predvideva vzpostavitev volitev
  v Evropski parlament
  po enotnem postopku v vseh državah članicah v skladu s skupnimi načeli. |
| --- | --- |

(5)

Člen 20(2) PDEU ne posega v člen 223(1) PDEU, ki predvideva vzpostavitev volitev
  v Evropski parlament
  po enotnem postopku v vseh državah članicah v skladu s skupnimi načeli.

Sprememba 5

Predlog direktive

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | Za zagotovitev, da lahko državljani Unije, ki prebivajo v državi članici, niso pa njeni državljani, uresničujejo svojo aktivno in pasivno volilno pravico na volitvah v Evropski parlament pod enakimi pogoji kot državljani države članice gostiteljice, bi bilo treba pojasniti pogoje za registracijo in udeležbo na takih volitvah, s čimer bi se zagotovila enaka obravnava državljanov Unije, ki so državljani države članice, v kateri prebivajo, in državljanov Unije, ki niso državljani države članice, v kateri prebivajo. Zlasti bi bilo treba državljane Unije, ki želijo uresničevati aktivno in pasivno volilno pravico na volitvah v Evropski parlament v državi članici prebivanja, obravnavati enako, kar zadeva morebitno trajanje prebivanja, ki je pogoj za uresničevanje teh pravic, ter kar zadeva dokazila o izpolnjevanju takega pogoja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

Za zagotovitev, da lahko državljani Unije, ki prebivajo v državi članici, niso pa njeni državljani, uresničujejo svojo aktivno in pasivno volilno pravico na volitvah v Evropski parlament pod enakimi pogoji kot državljani države članice gostiteljice, bi bilo treba pojasniti pogoje za registracijo in udeležbo na takih volitvah, s čimer bi se zagotovila enaka obravnava državljanov Unije, ki so državljani države članice, v kateri prebivajo, in državljanov Unije, ki niso državljani države članice, v kateri prebivajo. Zlasti bi bilo treba državljane Unije, ki želijo uresničevati aktivno in pasivno volilno pravico na volitvah v Evropski parlament v državi članici prebivanja, obravnavati enako, kar zadeva morebitno trajanje prebivanja, ki je pogoj za uresničevanje teh pravic, ter kar zadeva dokazila o izpolnjevanju takega pogoja.

| (6) | Za zagotovitev, da lahko državljani Unije, ki prebivajo v državi članici, niso pa njeni državljani, uresničujejo svojo aktivno in pasivno volilno pravico na volitvah v Evropski parlament pod enakimi pogoji kot državljani države članice gostiteljice, bi bilo treba pojasniti pogoje za registracijo in udeležbo na takih volitvah, s čimer bi se zagotovila enaka obravnava državljanov Unije, ki so državljani države članice, v kateri prebivajo, in državljanov Unije, ki niso državljani države članice, v kateri prebivajo. Zlasti bi bilo treba državljane Unije, ki želijo uresničevati aktivno in pasivno volilno pravico na volitvah v Evropski parlament v državi članici prebivanja, obravnavati enako
  kot državljane te države članice
  , kar zadeva morebitno trajanje prebivanja, ki je pogoj za uresničevanje teh pravic, ter kar zadeva dokazila o izpolnjevanju tega pogoja. |
| --- | --- |

(6)

Za zagotovitev, da lahko državljani Unije, ki prebivajo v državi članici, niso pa njeni državljani, uresničujejo svojo aktivno in pasivno volilno pravico na volitvah v Evropski parlament pod enakimi pogoji kot državljani države članice gostiteljice, bi bilo treba pojasniti pogoje za registracijo in udeležbo na takih volitvah, s čimer bi se zagotovila enaka obravnava državljanov Unije, ki so državljani države članice, v kateri prebivajo, in državljanov Unije, ki niso državljani države članice, v kateri prebivajo. Zlasti bi bilo treba državljane Unije, ki želijo uresničevati aktivno in pasivno volilno pravico na volitvah v Evropski parlament v državi članici prebivanja, obravnavati enako
  kot državljane te države članice
  , kar zadeva morebitno trajanje prebivanja, ki je pogoj za uresničevanje teh pravic, ter kar zadeva dokazila o izpolnjevanju tega pogoja.

Sprememba 6

Predlog direktive

Uvodna izjava 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (6a) | Ko državljani Unije prijavijo prebivališče v državi članici, kjer nimajo državljanstva, bi jih bilo treba obvestiti o možnosti za glasovanje ali kandidiranje na volitvah. Informacije o registraciji kot volivec ali kandidat na volitvah bi bilo treba vsem volivcem in osebam s pasivno volilno pravico posredovati redno in pravočasno pred evropskimi volitvami v skladu s pogoji za uveljavljanje aktivne in pasivne volilne pravice iz te direktive. Poleg tega bi bilo treba državljane Unije brez državljanstva države, v kateri prebivajo, ustrezno in dovolj zgodaj pred volitvami obvestiti o njihovih posebnih pravicah v evropskem volilnem sistemu, ko se registrirajo kot volivci. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6a)

Ko državljani Unije prijavijo prebivališče v državi članici, kjer nimajo državljanstva, bi jih bilo treba obvestiti o možnosti za glasovanje ali kandidiranje na volitvah. Informacije o registraciji kot volivec ali kandidat na volitvah bi bilo treba vsem volivcem in osebam s pasivno volilno pravico posredovati redno in pravočasno pred evropskimi volitvami v skladu s pogoji za uveljavljanje aktivne in pasivne volilne pravice iz te direktive. Poleg tega bi bilo treba državljane Unije brez državljanstva države, v kateri prebivajo, ustrezno in dovolj zgodaj pred volitvami obvestiti o njihovih posebnih pravicah v evropskem volilnem sistemu, ko se registrirajo kot volivci.

Sprememba 7

Predlog direktive

Uvodna izjava 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (7) | Treba 
  je
  spoštovati svobodo državljanov Unije do izbire države članice, v kateri se udeležijo volitev v Evropski parlament, hkrati pa je treba sprejeti ustrezne ukrepe, da se zagotovi, da nihče ne sme glasovati več kot enkrat ali kandidirati v več kot eni državi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7)

Treba 
  je
  spoštovati svobodo državljanov Unije do izbire države članice, v kateri se udeležijo volitev v Evropski parlament, hkrati pa je treba sprejeti ustrezne ukrepe, da se zagotovi, da nihče ne sme glasovati več kot enkrat ali kandidirati v več kot eni državi.

| (7) | Glede na to, da večina držav članic dovoljuje državljanom Unije, ki niso državljani države članice, v kateri živijo, da v skladu z nacionalno zakonodajo ohranijo pravico voliti za volilno listo matične države, sta za možnost izbire med dvema ali več državami, v katerih lahko volijo, potrebna jasna zagotovitev informacij za državljane Unije, ki prebivajo v državi članici, niso pa njeni državljani, in usklajevanje med državami članicami, da se zmanjša tveganje večkratnega glasovanja.
  Treba 
  bi bilo
  spoštovati svobodo državljanov Unije do izbire države članice, v kateri se udeležijo volitev v Evropski parlament, hkrati pa je treba sprejeti ustrezne ukrepe, da se zagotovi, da nihče ne sme glasovati več kot enkrat ali kandidirati v več kot eni državi.
  Ko državljani Unije, ki niso državljani države članice, v kateri živijo, prejmejo informacije o možnosti glasovanja ali kandidiranja v njihovi državi članici prebivanja, bi morali biti ustrezno obveščeni tudi o možnosti glasovanja ali kandidiranja bodisi v matični državi ali v državi prebivanja, v skladu z njihovo izbiro in ustreznimi veljavnimi nacionalnimi predpisi. Državljani Unije, ki prebivajo v državi članici, niso pa njeni državljani, bi morali dokončno izbrati državo članico, v kateri želijo voliti. |
| --- | --- |

(7)

Glede na to, da večina držav članic dovoljuje državljanom Unije, ki niso državljani države članice, v kateri živijo, da v skladu z nacionalno zakonodajo ohranijo pravico voliti za volilno listo matične države, sta za možnost izbire med dvema ali več državami, v katerih lahko volijo, potrebna jasna zagotovitev informacij za državljane Unije, ki prebivajo v državi članici, niso pa njeni državljani, in usklajevanje med državami članicami, da se zmanjša tveganje večkratnega glasovanja.
  Treba 
  bi bilo
  spoštovati svobodo državljanov Unije do izbire države članice, v kateri se udeležijo volitev v Evropski parlament, hkrati pa je treba sprejeti ustrezne ukrepe, da se zagotovi, da nihče ne sme glasovati več kot enkrat ali kandidirati v več kot eni državi.
  Ko državljani Unije, ki niso državljani države članice, v kateri živijo, prejmejo informacije o možnosti glasovanja ali kandidiranja v njihovi državi članici prebivanja, bi morali biti ustrezno obveščeni tudi o možnosti glasovanja ali kandidiranja bodisi v matični državi ali v državi prebivanja, v skladu z njihovo izbiro in ustreznimi veljavnimi nacionalnimi predpisi. Državljani Unije, ki prebivajo v državi članici, niso pa njeni državljani, bi morali dokončno izbrati državo članico, v kateri želijo voliti.

Sprememba 8

Predlog direktive

Uvodna izjava 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (8) | Države članice bi morale v skladu z mednarodnimi in evropskimi standardi, vključno z zahtevami Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah ter pravom Evropske konvencije o človekovih pravicah, ne le priznavati in spoštovati aktivno in pasivno volilno pravico državljanov Unije, temveč tem državljanom tudi
  zagotoviti
  preprost dostop do njihovih volilnih pravic z odstranitvijo
  čim več
  ovir za udeležbo na volitvah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8)

Države članice bi morale v skladu z mednarodnimi in evropskimi standardi, vključno z zahtevami Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah ter pravom Evropske konvencije o človekovih pravicah, ne le priznavati in spoštovati aktivno in pasivno volilno pravico državljanov Unije, temveč tem državljanom tudi
  zagotoviti
  preprost dostop do njihovih volilnih pravic z odstranitvijo
  čim več
  ovir za udeležbo na volitvah.

| (8) | Države članice bi morale v skladu z mednarodnimi in evropskimi standardi, vključno z zahtevami Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah ter pravom Evropske konvencije o človekovih pravicah, ne le priznavati in spoštovati aktivno in pasivno volilno pravico državljanov Unije, temveč tem državljanom tudi
  omogočiti čim bolj demokratičen, sorazmeren in
  preprost dostop do njihovih volilnih pravic z odstranitvijo
  vseh
  ovir za udeležbo na volitvah. |
| --- | --- |

(8)

Države članice bi morale v skladu z mednarodnimi in evropskimi standardi, vključno z zahtevami Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah ter pravom Evropske konvencije o človekovih pravicah, ne le priznavati in spoštovati aktivno in pasivno volilno pravico državljanov Unije, temveč tem državljanom tudi
  omogočiti čim bolj demokratičen, sorazmeren in
  preprost dostop do njihovih volilnih pravic z odstranitvijo
  vseh
  ovir za udeležbo na volitvah.

Sprememba 9

Predlog direktive

Uvodna izjava 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (9) | Da bi državljanom Unije olajšali uresničevanje aktivne in pasivne volilne pravice v državi, v kateri prebivajo, bi bilo treba
  te
  državljane dovolj zgodaj pred dnevom volitev vpisati v volilni imenik. Formalnosti, ki veljajo za njihovo registracijo, bi morale biti čim bolj preproste. Zadostovati bi moralo, da zadevni državljani Unije predložijo veljavno osebno izkaznico in uradno izjavo z elementi, ki dokazujejo njihovo upravičenost do udeležbe na volitvah. Po registraciji bi morali državljani Unije, ki prebivajo v državi članici, niso pa njeni državljani, ostati vpisani v volilni imenik pod enakimi pogoji kot državljani Unije, ki so državljani zadevne države članice, dokler izpolnjujejo pogoje za uresničevanje aktivne volilne pravice. Poleg tega bi morali državljani Unije pristojnim organom zagotoviti kontaktne podatke, da bi jih ti organi lahko redno obveščali. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9)

Da bi državljanom Unije olajšali uresničevanje aktivne in pasivne volilne pravice v državi, v kateri prebivajo, bi bilo treba
  te
  državljane dovolj zgodaj pred dnevom volitev vpisati v volilni imenik. Formalnosti, ki veljajo za njihovo registracijo, bi morale biti čim bolj preproste. Zadostovati bi moralo, da zadevni državljani Unije predložijo veljavno osebno izkaznico in uradno izjavo z elementi, ki dokazujejo njihovo upravičenost do udeležbe na volitvah. Po registraciji bi morali državljani Unije, ki prebivajo v državi članici, niso pa njeni državljani, ostati vpisani v volilni imenik pod enakimi pogoji kot državljani Unije, ki so državljani zadevne države članice, dokler izpolnjujejo pogoje za uresničevanje aktivne volilne pravice. Poleg tega bi morali državljani Unije pristojnim organom zagotoviti kontaktne podatke, da bi jih ti organi lahko redno obveščali.

| (9) | Da bi državljanom Unije olajšali uresničevanje aktivne in pasivne volilne pravice v državi, v kateri prebivajo, bi
  jim morala biti na voljo registracija kot volivci takoj, ko prijavijo prebivališče, če se s tem strinjajo. Ti državljani morajo biti predhodno obveščeni o tej takojšnji registraciji, predvsem o tem, da je dvojno glasovanje prepovedano in da bi lahko takojšnja registracija pomenila izbris iz volilnega imenika za evropske volitve v njihovem kraju izvora. Kadar ob prijavi prebivališča ne pride do takojšnje registracije volivcev, bi
  bilo treba državljane dovolj zgodaj pred dnevom volitev vpisati v volilni imenik. Formalnosti, ki veljajo za njihovo registracijo, bi morale biti čim bolj preproste. Zadostovati bi moralo, da zadevni državljani Unije
  v ustrezno utemeljenih primerih
  predložijo veljavno osebno izkaznico in uradno
  in uporabniku prijazno
  izjavo z elementi, ki dokazujejo njihovo upravičenost do udeležbe na volitvah. Po registraciji bi morali državljani Unije, ki prebivajo v državi članici, niso pa njeni državljani, ostati vpisani v volilni imenik pod enakimi pogoji kot državljani Unije, ki so državljani zadevne države članice, dokler izpolnjujejo pogoje za uresničevanje aktivne volilne pravice. Poleg tega bi morali državljani Unije pristojnim organom zagotoviti kontaktne podatke, da bi jih ti organi lahko redno obveščali. |
| --- | --- |

(9)

Da bi državljanom Unije olajšali uresničevanje aktivne in pasivne volilne pravice v državi, v kateri prebivajo, bi
  jim morala biti na voljo registracija kot volivci takoj, ko prijavijo prebivališče, če se s tem strinjajo. Ti državljani morajo biti predhodno obveščeni o tej takojšnji registraciji, predvsem o tem, da je dvojno glasovanje prepovedano in da bi lahko takojšnja registracija pomenila izbris iz volilnega imenika za evropske volitve v njihovem kraju izvora. Kadar ob prijavi prebivališča ne pride do takojšnje registracije volivcev, bi
  bilo treba državljane dovolj zgodaj pred dnevom volitev vpisati v volilni imenik. Formalnosti, ki veljajo za njihovo registracijo, bi morale biti čim bolj preproste. Zadostovati bi moralo, da zadevni državljani Unije
  v ustrezno utemeljenih primerih
  predložijo veljavno osebno izkaznico in uradno
  in uporabniku prijazno
  izjavo z elementi, ki dokazujejo njihovo upravičenost do udeležbe na volitvah. Po registraciji bi morali državljani Unije, ki prebivajo v državi članici, niso pa njeni državljani, ostati vpisani v volilni imenik pod enakimi pogoji kot državljani Unije, ki so državljani zadevne države članice, dokler izpolnjujejo pogoje za uresničevanje aktivne volilne pravice. Poleg tega bi morali državljani Unije pristojnim organom zagotoviti kontaktne podatke, da bi jih ti organi lahko redno obveščali.

Sprememba 10

Predlog direktive

Uvodna izjava 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (11) | Da bi se zagotovila enaka obravnava državljanov Unije, ki prebivajo v državi članici, niso pa njeni državljani, in želijo uresničevati pasivno volilno pravico v državi članici prebivanja, bi bilo treba od teh državljanov zahtevati, da predložijo enaka dokazila, kot se zahtevajo od kandidatov, ki so državljani zadevne države članice. Da pa bi se ugotovilo, ali imajo ti državljani pravico iz člena 20(2)(b) in člena 22(2) PDEU, bi morale države članice imeti možnost zahtevati predložitev uradne izjave z elementi, ki so potrebni za dokazovanje njihove upravičenosti do uresničevanja pasivne volilne pravice na zadevnih volitvah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11)

Da bi se zagotovila enaka obravnava državljanov Unije, ki prebivajo v državi članici, niso pa njeni državljani, in želijo uresničevati pasivno volilno pravico v državi članici prebivanja, bi bilo treba od teh državljanov zahtevati, da predložijo enaka dokazila, kot se zahtevajo od kandidatov, ki so državljani zadevne države članice. Da pa bi se ugotovilo, ali imajo ti državljani pravico iz člena 20(2)(b) in člena 22(2) PDEU, bi morale države članice imeti možnost zahtevati predložitev uradne izjave z elementi, ki so potrebni za dokazovanje njihove upravičenosti do uresničevanja pasivne volilne pravice na zadevnih volitvah.

| (11) | Da bi se zagotovila enaka obravnava državljanov Unije, ki prebivajo v državi članici, niso pa njeni državljani, in želijo uresničevati pasivno volilno pravico v državi članici prebivanja, bi bilo treba od teh državljanov zahtevati, da predložijo enaka dokazila, kot se zahtevajo od kandidatov, ki so državljani zadevne države članice. Da pa bi se ugotovilo, ali imajo ti državljani pravico iz člena 20(2)(b) in člena 22(2) PDEU, bi morale države članice imeti
  v ustrezno utemeljenih primerih
  možnost zahtevati predložitev uradne izjave z elementi, ki so potrebni za dokazovanje njihove upravičenosti do uresničevanja pasivne volilne pravice na zadevnih volitvah. |
| --- | --- |

(11)

Da bi se zagotovila enaka obravnava državljanov Unije, ki prebivajo v državi članici, niso pa njeni državljani, in želijo uresničevati pasivno volilno pravico v državi članici prebivanja, bi bilo treba od teh državljanov zahtevati, da predložijo enaka dokazila, kot se zahtevajo od kandidatov, ki so državljani zadevne države članice. Da pa bi se ugotovilo, ali imajo ti državljani pravico iz člena 20(2)(b) in člena 22(2) PDEU, bi morale države članice imeti
  v ustrezno utemeljenih primerih
  možnost zahtevati predložitev uradne izjave z elementi, ki so potrebni za dokazovanje njihove upravičenosti do uresničevanja pasivne volilne pravice na zadevnih volitvah.

Sprememba 11

Predlog direktive

Uvodna izjava 11 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (11a) | Da bi se državljanom Unije, ki prebivajo v državi članici, niso pa njeni državljani, dejansko omogočila izvolitev v Evropski parlament, bi bilo treba spodbuditi nacionalne politične stranke, naj ne pogojujejo članstva z državljanstvom te države članice. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11a)

Da bi se državljanom Unije, ki prebivajo v državi članici, niso pa njeni državljani, dejansko omogočila izvolitev v Evropski parlament, bi bilo treba spodbuditi nacionalne politične stranke, naj ne pogojujejo članstva z državljanstvom te države članice.

Sprememba 12

Predlog direktive

Uvodna izjava 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (12) | Za lažje natančno ugotavljanje identitete volivcev in kandidatov, registriranih tako v matični državi članici kot v njihovi državi članici prebivanja, bi moral seznam podatkov, ki se zahtevajo od državljanov Unije ob vložitvi vloge za vpis v volilni imenik ali vloge za kandidiranje v državi članici prebivanja, vključevati osebno identifikacijsko številko ali serijsko številko veljavnega osebnega ali potovalnega dokumenta. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12)

Za lažje natančno ugotavljanje identitete volivcev in kandidatov, registriranih tako v matični državi članici kot v njihovi državi članici prebivanja, bi moral seznam podatkov, ki se zahtevajo od državljanov Unije ob vložitvi vloge za vpis v volilni imenik ali vloge za kandidiranje v državi članici prebivanja, vključevati osebno identifikacijsko številko ali serijsko številko veljavnega osebnega ali potovalnega dokumenta.

| (12) | Za lažje natančno ugotavljanje identitete volivcev in kandidatov, registriranih tako v matični državi članici kot v njihovi državi članici prebivanja, bi moral seznam podatkov, ki se zahtevajo od državljanov Unije ob
  takojšnji registraciji ali po
  vložitvi vloge za vpis v volilni imenik ali vloge za kandidiranje v državi članici prebivanja, vključevati osebno identifikacijsko številko ali serijsko številko veljavnega osebnega ali potovalnega dokumenta. |
| --- | --- |

(12)

Za lažje natančno ugotavljanje identitete volivcev in kandidatov, registriranih tako v matični državi članici kot v njihovi državi članici prebivanja, bi moral seznam podatkov, ki se zahtevajo od državljanov Unije ob
  takojšnji registraciji ali po
  vložitvi vloge za vpis v volilni imenik ali vloge za kandidiranje v državi članici prebivanja, vključevati osebno identifikacijsko številko ali serijsko številko veljavnega osebnega ali potovalnega dokumenta.

Sprememba 13

Predlog direktive

Uvodna izjava 13

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (13) | Državljanom Unije, ki jim je bila na podlagi posamične civilnopravne ali kazenskopravne odločbe pristojnega organa odvzeta aktivna in pasivna volilna pravica, bi bilo treba preprečiti, da bi to pravico uresničevali v državi članici prebivanja na volitvah v Evropski parlament.
  Ko
  države članice prejmejo vlogo za registracijo volivca,
  lahko
  od zadevnega državljana zahtevajo uradno izjavo, ki potrjuje, da mu ni bila odvzeta aktivna volilna pravica. Od državljanov Unije, ki kandidirajo v državi prebivanja, bi
  bilo treba zahtevati
  , da predložijo izjavo, ki potrjuje, da jim ni bila odvzeta pasivna volilna pravica na volitvah v Evropski parlament. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13)

Državljanom Unije, ki jim je bila na podlagi posamične civilnopravne ali kazenskopravne odločbe pristojnega organa odvzeta aktivna in pasivna volilna pravica, bi bilo treba preprečiti, da bi to pravico uresničevali v državi članici prebivanja na volitvah v Evropski parlament.
  Ko
  države članice prejmejo vlogo za registracijo volivca,
  lahko
  od zadevnega državljana zahtevajo uradno izjavo, ki potrjuje, da mu ni bila odvzeta aktivna volilna pravica. Od državljanov Unije, ki kandidirajo v državi prebivanja, bi
  bilo treba zahtevati
  , da predložijo izjavo, ki potrjuje, da jim ni bila odvzeta pasivna volilna pravica na volitvah v Evropski parlament.

| (13) | Državljanom Unije, ki jim je bila na podlagi posamične civilnopravne ali kazenskopravne odločbe pristojnega organa odvzeta aktivna in pasivna volilna pravica, bi bilo treba preprečiti, da bi to pravico uresničevali v državi članici prebivanja na volitvah v Evropski parlament. Države članice
  lahko ob takojšnji registraciji ali ko
  prejmejo vlogo za registracijo volivca,
  v ustrezno utemeljenih primerih
  od zadevnega državljana zahtevajo uradno izjavo, ki potrjuje, da mu ni bila odvzeta aktivna volilna pravica. Od državljanov Unije, ki kandidirajo v državi prebivanja, bi
  morala imeti ta država možnost zahtevati
  , da predložijo izjavo, ki potrjuje, da jim ni bila odvzeta pasivna volilna pravica na volitvah v Evropski parlament. |
| --- | --- |

(13)

Državljanom Unije, ki jim je bila na podlagi posamične civilnopravne ali kazenskopravne odločbe pristojnega organa odvzeta aktivna in pasivna volilna pravica, bi bilo treba preprečiti, da bi to pravico uresničevali v državi članici prebivanja na volitvah v Evropski parlament. Države članice
  lahko ob takojšnji registraciji ali ko
  prejmejo vlogo za registracijo volivca,
  v ustrezno utemeljenih primerih
  od zadevnega državljana zahtevajo uradno izjavo, ki potrjuje, da mu ni bila odvzeta aktivna volilna pravica. Od državljanov Unije, ki kandidirajo v državi prebivanja, bi
  morala imeti ta država možnost zahtevati
  , da predložijo izjavo, ki potrjuje, da jim ni bila odvzeta pasivna volilna pravica na volitvah v Evropski parlament.

Sprememba 14

Predlog direktive

Uvodna izjava 16

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (16) | Da bi se preprečilo večkratno glasovanje ali primeri, v katerih bi ista oseba kandidirala več kot enkrat na istih volitvah, bi si morale države članice izmenjevati informacije, pridobljene na podlagi uradnih izjav volivcev Unije in državljanov Unije s pasivno volilno pravico. Ker se države članice pri ugotavljanju identitete državljanov zanašajo na različne podatke, bi bilo treba predvideti skupen nabor podatkov, da bi se lahko pravilno ugotovila identiteta volivcev Unije in državljanov Unije s pasivno volilno pravico ter da bi se jim preprečilo, da bi glasovali ali kandidirali več kot enkrat. Osebni podatki, ki se bodo izmenjevali, bi morali biti omejeni na to, kar je nujno potrebno za doseganje teh namenov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16)

Da bi se preprečilo večkratno glasovanje ali primeri, v katerih bi ista oseba kandidirala več kot enkrat na istih volitvah, bi si morale države članice izmenjevati informacije, pridobljene na podlagi uradnih izjav volivcev Unije in državljanov Unije s pasivno volilno pravico. Ker se države članice pri ugotavljanju identitete državljanov zanašajo na različne podatke, bi bilo treba predvideti skupen nabor podatkov, da bi se lahko pravilno ugotovila identiteta volivcev Unije in državljanov Unije s pasivno volilno pravico ter da bi se jim preprečilo, da bi glasovali ali kandidirali več kot enkrat. Osebni podatki, ki se bodo izmenjevali, bi morali biti omejeni na to, kar je nujno potrebno za doseganje teh namenov.

| (16) | Da bi se preprečilo večkratno glasovanje ali primeri, v katerih bi ista oseba kandidirala več kot enkrat na istih volitvah,
  morajo države članice dosledno usklajevati svoje upravne sisteme. Zaradi tega
  bi si morale države članice
  obvezno
  izmenjevati informacije, pridobljene na podlagi uradnih izjav volivcev Unije
  , ki niso državljani države članice, v kateri živijo,
  in državljanov Unije
  , ki niso državljani države članice, v kateri živijo,
  s pasivno volilno pravico
  v državi članici, v kateri prebivajo
  . Ker se države članice pri ugotavljanju identitete državljanov zanašajo na različne podatke, bi bilo treba predvideti skupen nabor podatkov, da bi se lahko pravilno ugotovila identiteta volivcev Unije in državljanov Unije s pasivno volilno pravico ter da bi se jim preprečilo, da bi glasovali ali kandidirali več kot enkrat. Osebni podatki, ki se bodo izmenjevali, bi morali biti omejeni na to, kar je nujno potrebno za doseganje teh namenov. |
| --- | --- |

(16)

Da bi se preprečilo večkratno glasovanje ali primeri, v katerih bi ista oseba kandidirala več kot enkrat na istih volitvah,
  morajo države članice dosledno usklajevati svoje upravne sisteme. Zaradi tega
  bi si morale države članice
  obvezno
  izmenjevati informacije, pridobljene na podlagi uradnih izjav volivcev Unije
  , ki niso državljani države članice, v kateri živijo,
  in državljanov Unije
  , ki niso državljani države članice, v kateri živijo,
  s pasivno volilno pravico
  v državi članici, v kateri prebivajo
  . Ker se države članice pri ugotavljanju identitete državljanov zanašajo na različne podatke, bi bilo treba predvideti skupen nabor podatkov, da bi se lahko pravilno ugotovila identiteta volivcev Unije in državljanov Unije s pasivno volilno pravico ter da bi se jim preprečilo, da bi glasovali ali kandidirali več kot enkrat. Osebni podatki, ki se bodo izmenjevali, bi morali biti omejeni na to, kar je nujno potrebno za doseganje teh namenov.

Sprememba 15

Predlog direktive

Uvodna izjava 17

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (17) | Izmenjava informacij med državami članicami za preprečevanje večkratnega glasovanja ali primerov, v katerih bi ista oseba kandidirala več kot enkrat na istih volitvah, njihovim državljanom ne bi smela preprečevati, da glasujejo ali kandidirajo na drugih vrstah volitev. Za olajšanje komunikacije med nacionalnimi organi bi bilo treba od držav članic zahtevati, da za to izmenjavo informacij določijo eno kontaktno točko. Komisija je
  v preteklosti
  razvila varno orodje, ki bi ga uporabljale države članice v okviru svoje odgovornosti za izmenjavo potrebnih podatkov. To varno orodje bi bilo treba vključiti v to direktivo, da bi se dodatno podprla izmenjava informacij med pristojnimi organi držav članic. Države članice bodo pri obdelavi osebnih podatkov v zvezi s tem delovale kot ločeni upravljavci. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17)

Izmenjava informacij med državami članicami za preprečevanje večkratnega glasovanja ali primerov, v katerih bi ista oseba kandidirala več kot enkrat na istih volitvah, njihovim državljanom ne bi smela preprečevati, da glasujejo ali kandidirajo na drugih vrstah volitev. Za olajšanje komunikacije med nacionalnimi organi bi bilo treba od držav članic zahtevati, da za to izmenjavo informacij določijo eno kontaktno točko. Komisija je
  v preteklosti
  razvila varno orodje, ki bi ga uporabljale države članice v okviru svoje odgovornosti za izmenjavo potrebnih podatkov. To varno orodje bi bilo treba vključiti v to direktivo, da bi se dodatno podprla izmenjava informacij med pristojnimi organi držav članic. Države članice bodo pri obdelavi osebnih podatkov v zvezi s tem delovale kot ločeni upravljavci.

| (17) | Izmenjava informacij med državami članicami za preprečevanje večkratnega glasovanja ali primerov, v katerih bi ista oseba kandidirala več kot enkrat na istih volitvah, njihovim državljanom ne bi smela preprečevati, da glasujejo ali kandidirajo na drugih vrstah volitev. Za olajšanje komunikacije med nacionalnimi organi bi bilo treba od držav članic zahtevati, da za to izmenjavo informacij določijo eno kontaktno točko. Komisija je razvila varno orodje, ki bi ga uporabljale države članice v okviru svoje odgovornosti za izmenjavo potrebnih podatkov. To varno orodje bi bilo treba vključiti v to direktivo, da bi se dodatno podprla izmenjava informacij med pristojnimi organi držav članic. Države članice bodo pri obdelavi osebnih podatkov v zvezi s tem delovale kot ločeni upravljavci. |
| --- | --- |

(17)

Izmenjava informacij med državami članicami za preprečevanje večkratnega glasovanja ali primerov, v katerih bi ista oseba kandidirala več kot enkrat na istih volitvah, njihovim državljanom ne bi smela preprečevati, da glasujejo ali kandidirajo na drugih vrstah volitev. Za olajšanje komunikacije med nacionalnimi organi bi bilo treba od držav članic zahtevati, da za to izmenjavo informacij določijo eno kontaktno točko. Komisija je razvila varno orodje, ki bi ga uporabljale države članice v okviru svoje odgovornosti za izmenjavo potrebnih podatkov. To varno orodje bi bilo treba vključiti v to direktivo, da bi se dodatno podprla izmenjava informacij med pristojnimi organi držav članic. Države članice bodo pri obdelavi osebnih podatkov v zvezi s tem delovale kot ločeni upravljavci.

Sprememba 16

Predlog direktive

Uvodna izjava 20

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (20) | Pomanjkanje ustreznih informacij v okviru volilnih postopkov vpliva na državljane pri uresničevanju njihovih volilnih pravic, ki so del pravic, ki jih imajo kot državljani Unije. Prav tako vpliva na zmožnost pristojnih organov, da uveljavljajo svoje pravice in izpolnjujejo svoje obveznosti. Od držav članic bi se moralo zahtevati, da imenujejo organe s posebno odgovornostjo za zagotavljanje ustreznih informacij državljanom Unije o njihovih pravicah v skladu s členom 20(2), točka (b), in členom 22(2) PDEU ter o nacionalnih pravilih in postopkih za organizacijo volitev v Evropski parlament in udeležbo na njih. Da bi zagotovili učinkovito komuniciranje, bi bilo treba informacije zagotoviti v jasni in razumljivi obliki. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(20)

Pomanjkanje ustreznih informacij v okviru volilnih postopkov vpliva na državljane pri uresničevanju njihovih volilnih pravic, ki so del pravic, ki jih imajo kot državljani Unije. Prav tako vpliva na zmožnost pristojnih organov, da uveljavljajo svoje pravice in izpolnjujejo svoje obveznosti. Od držav članic bi se moralo zahtevati, da imenujejo organe s posebno odgovornostjo za zagotavljanje ustreznih informacij državljanom Unije o njihovih pravicah v skladu s členom 20(2), točka (b), in členom 22(2) PDEU ter o nacionalnih pravilih in postopkih za organizacijo volitev v Evropski parlament in udeležbo na njih. Da bi zagotovili učinkovito komuniciranje, bi bilo treba informacije zagotoviti v jasni in razumljivi obliki.

| (20) | Pomanjkanje ustreznih informacij v okviru volilnih postopkov vpliva na državljane pri uresničevanju njihovih volilnih pravic, ki so del pravic, ki jih imajo kot državljani Unije. Prav tako vpliva na zmožnost pristojnih organov, da uveljavljajo svoje pravice in izpolnjujejo svoje obveznosti. Od držav članic bi se moralo zahtevati, da imenujejo organe s posebno odgovornostjo za zagotavljanje ustreznih informacij državljanom Unije o njihovih pravicah v skladu s členom 20(2), točka (b), in členom 22(2) PDEU ter o nacionalnih pravilih in postopkih za organizacijo volitev v Evropski parlament in udeležbo na njih. Da bi
  državljane Unije, ki niso državljani države, v kateri živijo, spodbudili k dejavnemu iskanju takih informacij, bi morale države članice prav tako zagotoviti, da bodo te informacije širši javnosti dostopne prek več kanalov, tudi s ciljno usmerjenimi projekti sodelovanja med organizacijami civilne družbe, imenovanimi nacionalnimi organi in evropskim volilnim organom v primeru njegove ustanovitve. Da bi
  zagotovili učinkovito komuniciranje, bi bilo treba informacije zagotoviti
  pravočasno,
  v jasni in razumljivi obliki
  , upoštevajoč datume zaprtja volilnih imenikov in objave seznamov kandidatov v skladu z Aktom o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami
  . |
| --- | --- |

(20)

Pomanjkanje ustreznih informacij v okviru volilnih postopkov vpliva na državljane pri uresničevanju njihovih volilnih pravic, ki so del pravic, ki jih imajo kot državljani Unije. Prav tako vpliva na zmožnost pristojnih organov, da uveljavljajo svoje pravice in izpolnjujejo svoje obveznosti. Od držav članic bi se moralo zahtevati, da imenujejo organe s posebno odgovornostjo za zagotavljanje ustreznih informacij državljanom Unije o njihovih pravicah v skladu s členom 20(2), točka (b), in členom 22(2) PDEU ter o nacionalnih pravilih in postopkih za organizacijo volitev v Evropski parlament in udeležbo na njih. Da bi
  državljane Unije, ki niso državljani države, v kateri živijo, spodbudili k dejavnemu iskanju takih informacij, bi morale države članice prav tako zagotoviti, da bodo te informacije širši javnosti dostopne prek več kanalov, tudi s ciljno usmerjenimi projekti sodelovanja med organizacijami civilne družbe, imenovanimi nacionalnimi organi in evropskim volilnim organom v primeru njegove ustanovitve. Da bi
  zagotovili učinkovito komuniciranje, bi bilo treba informacije zagotoviti
  pravočasno,
  v jasni in razumljivi obliki
  , upoštevajoč datume zaprtja volilnih imenikov in objave seznamov kandidatov v skladu z Aktom o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami
  .

Sprememba 17

Predlog direktive

Uvodna izjava 20 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (20a) | Za spodbujanje demokratične udeležbe državljanov Unije, ki niso državljani države članice, v kateri živijo, bi morale države članice državljanom Unije zagotoviti ustrezne, jasne in vključujoče informacije o aktivni volilni pravici in možnih upravnih korakih za uveljavljanje te pravice ter o volilnih kulturah in volilnih sistemih. Te informacije bi bilo treba državljanom Unije, ki nimajo državljanstva države, v kateri živijo, zagotoviti bodisi takoj ob prijavi prebivališča bodisi kasneje na zahtevo ter dovolj zgodaj pred evropskimi volitvami. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti tudi potrebam ranljivih državljanov, kot so invalidi in starejši. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(20a)

Za spodbujanje demokratične udeležbe državljanov Unije, ki niso državljani države članice, v kateri živijo, bi morale države članice državljanom Unije zagotoviti ustrezne, jasne in vključujoče informacije o aktivni volilni pravici in možnih upravnih korakih za uveljavljanje te pravice ter o volilnih kulturah in volilnih sistemih. Te informacije bi bilo treba državljanom Unije, ki nimajo državljanstva države, v kateri živijo, zagotoviti bodisi takoj ob prijavi prebivališča bodisi kasneje na zahtevo ter dovolj zgodaj pred evropskimi volitvami. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti tudi potrebam ranljivih državljanov, kot so invalidi in starejši.

Sprememba 18

Predlog direktive

Uvodna izjava 21

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (21) | Za boljšo dostopnost volilnih informacij bi morale biti
  take
  informacije na voljo vsaj v enem uradnem jeziku Unije, ki ni uradni jezik države članice gostiteljice in ki ga dobro razume največje možno število državljanov Unije, ki prebivajo na ozemlju države članice gostiteljice. Države članice lahko na določenih delih svojega ozemlja ali v določenih regijah uporabijo različne uradne jezike Unije, odvisno od jezika, ki ga razume največja skupina državljanov Unije, ki tam prebivajo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(21)

Za boljšo dostopnost volilnih informacij bi morale biti
  take
  informacije na voljo vsaj v enem uradnem jeziku Unije, ki ni uradni jezik države članice gostiteljice in ki ga dobro razume največje možno število državljanov Unije, ki prebivajo na ozemlju države članice gostiteljice. Države članice lahko na določenih delih svojega ozemlja ali v določenih regijah uporabijo različne uradne jezike Unije, odvisno od jezika, ki ga razume največja skupina državljanov Unije, ki tam prebivajo.

| (21) | Za boljšo dostopnost volilnih informacij bi morale biti
  te bistvene
  informacije
  o volilnih pravicah jasne in vključujoče,
  na voljo
  pa bi morale biti precej pred volitvami in
  vsaj v enem uradnem jeziku Unije, ki ni uradni jezik države članice gostiteljice in ki ga dobro razume največje možno število državljanov Unije, ki prebivajo na ozemlju države članice gostiteljice
  . Države članice bi bilo treba spodbujati, naj informacije zagotavljajo tudi v maternem jeziku državljanov Unije, ki nimajo državljanstva države članice, kjer prebivajo
  . Države članice lahko na določenih delih svojega ozemlja ali v določenih regijah uporabijo različne uradne jezike Unije, odvisno od jezika, ki ga razume največja skupina državljanov Unije, ki tam prebivajo. |
| --- | --- |

(21)

Za boljšo dostopnost volilnih informacij bi morale biti
  te bistvene
  informacije
  o volilnih pravicah jasne in vključujoče,
  na voljo
  pa bi morale biti precej pred volitvami in
  vsaj v enem uradnem jeziku Unije, ki ni uradni jezik države članice gostiteljice in ki ga dobro razume največje možno število državljanov Unije, ki prebivajo na ozemlju države članice gostiteljice
  . Države članice bi bilo treba spodbujati, naj informacije zagotavljajo tudi v maternem jeziku državljanov Unije, ki nimajo državljanstva države članice, kjer prebivajo
  . Države članice lahko na določenih delih svojega ozemlja ali v določenih regijah uporabijo različne uradne jezike Unije, odvisno od jezika, ki ga razume največja skupina državljanov Unije, ki tam prebivajo.

Sprememba 19

Predlog direktive

Uvodna izjava 22

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (22) | Vsako odstopanje od splošnih pravil te direktive mora biti na podlagi člena 22 (2) PDEU utemeljeno s težavami, značilnimi za neko državo članico, ter mora biti v skladu z zahtevami člena 52 Listine, vključno s tem, da morajo biti vse omejitve uresničevanja aktivne in pasivne volilne pravice na volitvah v Evropski parlament predpisane z zakonom ter da zanje veljata načeli sorazmernosti in nujnosti. Poleg tega je treba vsako odstopanje ponovno pregledati, kakor je določeno v členu 47 Listine. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(22)

Vsako odstopanje od splošnih pravil te direktive mora biti na podlagi člena 22 (2) PDEU utemeljeno s težavami, značilnimi za neko državo članico, ter mora biti v skladu z zahtevami člena 52 Listine, vključno s tem, da morajo biti vse omejitve uresničevanja aktivne in pasivne volilne pravice na volitvah v Evropski parlament predpisane z zakonom ter da zanje veljata načeli sorazmernosti in nujnosti. Poleg tega je treba vsako odstopanje ponovno pregledati, kakor je določeno v členu 47 Listine.

črtano

Sprememba 20

Predlog direktive

Uvodna izjava 23

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (23) | Take značilne težave lahko nastanejo v državi članici, v kateri je delež državljanov Unije, ki imajo volilno pravico in prebivajo v tej državi članici, niso pa njeni državljani, precej nad povprečjem. Odstopanja glede volilne pravice bi morala biti utemeljena, kadar je takih državljanov Unije več kot 20 % skupnega volilnega telesa glede na merilo trajanja prebivanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(23)

Take značilne težave lahko nastanejo v državi članici, v kateri je delež državljanov Unije, ki imajo volilno pravico in prebivajo v tej državi članici, niso pa njeni državljani, precej nad povprečjem. Odstopanja glede volilne pravice bi morala biti utemeljena, kadar je takih državljanov Unije več kot 20 % skupnega volilnega telesa glede na merilo trajanja prebivanja.

črtano

Sprememba 21

Predlog direktive

Uvodna izjava 24

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (24) | Države članice, v katerih delež državljanov Unije, ki niso državljani te države članice in imajo volilno pravico, presega 20 % skupnega števila državljanov Unije, ki tam prebivajo in imajo volilno pravico, bi morale imeti možnost, da v skladu s členom 22(2) PDEU določijo posebne določbe o sestavi seznamov kandidatov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(24)

Države članice, v katerih delež državljanov Unije, ki niso državljani te države članice in imajo volilno pravico, presega 20 % skupnega števila državljanov Unije, ki tam prebivajo in imajo volilno pravico, bi morale imeti možnost, da v skladu s členom 22(2) PDEU določijo posebne določbe o sestavi seznamov kandidatov.

črtano

Sprememba 22

Predlog direktive

Uvodna izjava 26

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (26) | Podatki o uresničevanju pravic in uporabi te direktive so
  lahko koristni pri opredelitvi
  ukrepov, potrebnih za zagotavljanje učinkovitega uresničevanja volilnih pravic državljanov Unije. Da bi
  se izboljšalo
  zbiranje podatkov za volitve v Evropski parlament, je treba uvesti redno spremljanje izvajanja in poročanje držav članic o izvajanju. Hkrati bi morala Komisija oceniti uporabo te direktive ter Evropskemu parlamentu in Svetu po vsakih volitvah v Evropski parlament predložiti poročilo, vključno s tako oceno. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(26)

Podatki o uresničevanju pravic in uporabi te direktive so
  lahko koristni pri opredelitvi
  ukrepov, potrebnih za zagotavljanje učinkovitega uresničevanja volilnih pravic državljanov Unije. Da bi
  se izboljšalo
  zbiranje podatkov za volitve v Evropski parlament, je treba uvesti redno spremljanje izvajanja in poročanje držav članic o izvajanju. Hkrati bi morala Komisija oceniti uporabo te direktive ter Evropskemu parlamentu in Svetu po vsakih volitvah v Evropski parlament predložiti poročilo, vključno s tako oceno.

| (26) | Podatki o uresničevanju pravic in uporabi te direktive so
  bistvenega pomena za ocenjevanje ustrezne politike Unije in za opredelitev
  ukrepov, potrebnih za zagotavljanje učinkovitega uresničevanja volilnih pravic državljanov Unije. Da bi
  države članice povečale in izboljšale
  zbiranje
  in poročanje
  podatkov za volitve v Evropski parlament, je treba uvesti redno spremljanje izvajanja in poročanje držav članic o izvajanju
  na podlagi skupnih kazalnikov
  . Hkrati bi morala Komisija oceniti uporabo te direktive ter Evropskemu parlamentu in Svetu po vsakih volitvah v Evropski parlament predložiti poročilo, vključno s tako oceno. |
| --- | --- |

(26)

Podatki o uresničevanju pravic in uporabi te direktive so
  bistvenega pomena za ocenjevanje ustrezne politike Unije in za opredelitev
  ukrepov, potrebnih za zagotavljanje učinkovitega uresničevanja volilnih pravic državljanov Unije. Da bi
  države članice povečale in izboljšale
  zbiranje
  in poročanje
  podatkov za volitve v Evropski parlament, je treba uvesti redno spremljanje izvajanja in poročanje držav članic o izvajanju
  na podlagi skupnih kazalnikov
  . Hkrati bi morala Komisija oceniti uporabo te direktive ter Evropskemu parlamentu in Svetu po vsakih volitvah v Evropski parlament predložiti poročilo, vključno s tako oceno.

Sprememba 23

Predlog direktive

Uvodna izjava 27

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (27) | Komisija mora opraviti lastno oceno uporabe te direktive
  v razumnem obdobju
  po
  vsaj dveh
  volitvah v Evropski parlament. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(27)

Komisija mora opraviti lastno oceno uporabe te direktive
  v razumnem obdobju
  po
  vsaj dveh
  volitvah v Evropski parlament.

| (27) | Komisija mora opraviti lastno oceno uporabe te direktive
  največ 18 mesecev
  po
  vsakih
  volitvah v Evropski parlament
  , ki ji po potrebi sledi zakonodajni predlog za spremembo te direktive
  . |
| --- | --- |

(27)

Komisija mora opraviti lastno oceno uporabe te direktive
  največ 18 mesecev
  po
  vsakih
  volitvah v Evropski parlament
  , ki ji po potrebi sledi zakonodajni predlog za spremembo te direktive
  .

Sprememba 24

Predlog direktive

Uvodna izjava 28

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (28) | Da bodo predloge uradnih izjav, ki jih predložijo državljani Unije, ki prebivajo v državi članici, niso pa njeni državljani, in želijo voliti ali kandidirati na volitvah v Evropski parlament, še naprej vsebovale ustrezne podatke v kontekstu uresničevanja volilnih pravic državljanov Unije, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 290 PDEU v zvezi s spremembo teh predlog. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(28)

Da bodo predloge uradnih izjav, ki jih predložijo državljani Unije, ki prebivajo v državi članici, niso pa njeni državljani, in želijo voliti ali kandidirati na volitvah v Evropski parlament, še naprej vsebovale ustrezne podatke v kontekstu uresničevanja volilnih pravic državljanov Unije, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 290 PDEU v zvezi s spremembo teh predlog. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

| (28) | Da bodo predloge uradnih izjav, ki jih predložijo državljani Unije, ki prebivajo v državi članici, niso pa njeni državljani, in želijo voliti ali kandidirati na volitvah v Evropski parlament, še naprej vsebovale ustrezne podatke v kontekstu uresničevanja volilnih pravic državljanov Unije, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 290 PDEU v zvezi s spremembo teh predlog.
  Da bi države članice povečale in izboljšale zbiranje in sporočanje podatkov za volitve v Evropski parlament, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme delegirane akte za dopolnitev te direktive z določitvijo predloge in oblike podatkov, ki se zbirajo za namene člena 17(1).
  Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(28)

Da bodo predloge uradnih izjav, ki jih predložijo državljani Unije, ki prebivajo v državi članici, niso pa njeni državljani, in želijo voliti ali kandidirati na volitvah v Evropski parlament, še naprej vsebovale ustrezne podatke v kontekstu uresničevanja volilnih pravic državljanov Unije, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 290 PDEU v zvezi s spremembo teh predlog.
  Da bi države članice povečale in izboljšale zbiranje in sporočanje podatkov za volitve v Evropski parlament, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme delegirane akte za dopolnitev te direktive z določitvijo predloge in oblike podatkov, ki se zbirajo za namene člena 17(1).
  Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

Sprememba 25

Predlog direktive

Uvodna izjava 29

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (29) | Države članice so se z ratifikacijo, Unija pa s sklenitvijo (27) Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov zavezale, da bodo zagotovile skladnost s Konvencijo. Da bi se podprla vključujoča in enakopravna volilna udeležba invalidov, bi bilo treba pri ureditvi, v skladu s katero lahko državljani Unije, ki prebivajo v državi članici, niso pa njeni državljani, uresničujejo svojo aktivno in pasivno volilno pravico na volitvah v Evropski parlament, ustrezno upoštevati potrebe invalidov in starejših državljanov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(29)

Države članice so se z ratifikacijo, Unija pa s sklenitvijo (27) Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov zavezale, da bodo zagotovile skladnost s Konvencijo. Da bi se podprla vključujoča in enakopravna volilna udeležba invalidov, bi bilo treba pri ureditvi, v skladu s katero lahko državljani Unije, ki prebivajo v državi članici, niso pa njeni državljani, uresničujejo svojo aktivno in pasivno volilno pravico na volitvah v Evropski parlament, ustrezno upoštevati potrebe invalidov in starejših državljanov.

| (29) | Države članice so se z ratifikacijo, Unija pa s sklenitvijo (27) Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov zavezale, da bodo zagotovile skladnost s Konvencijo
  in zlasti s členom 29
  . Da bi se podprla vključujoča in enakopravna volilna udeležba invalidov, bi bilo treba pri ureditvi, v skladu s katero lahko državljani Unije, ki prebivajo v državi članici, niso pa njeni državljani, uresničujejo svojo aktivno in pasivno volilno pravico na volitvah v Evropski parlament, ustrezno upoštevati potrebe invalidov in starejših državljanov.
  Države članice bi morale predvsem uvesti ustrezne ureditve, prilagojene nacionalnim volilnim postopkom, da bi olajšale glasovanje invalidom, kot so možnost izbire volišča, zaprta volišča na ključnih lokacijah ter uporaba podpornih tehnologij, formatov in tehnik, kot so Braillova pisava, veliki tisk, avdio informacije, tipni naglasi, lahko berljive informacije in sporazumevanje z znakovnim jezikom. Poleg tega bi morale države članice razmisliti o uvedbi dopolnilnih orodij za olajšanje glasovanja, kot so predčasno fizično glasovanje in glasovanje prek pooblaščenca ter elektronsko in spletno glasovanje. |
| --- | --- |

(29)

Države članice so se z ratifikacijo, Unija pa s sklenitvijo (27) Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov zavezale, da bodo zagotovile skladnost s Konvencijo
  in zlasti s členom 29
  . Da bi se podprla vključujoča in enakopravna volilna udeležba invalidov, bi bilo treba pri ureditvi, v skladu s katero lahko državljani Unije, ki prebivajo v državi članici, niso pa njeni državljani, uresničujejo svojo aktivno in pasivno volilno pravico na volitvah v Evropski parlament, ustrezno upoštevati potrebe invalidov in starejših državljanov.
  Države članice bi morale predvsem uvesti ustrezne ureditve, prilagojene nacionalnim volilnim postopkom, da bi olajšale glasovanje invalidom, kot so možnost izbire volišča, zaprta volišča na ključnih lokacijah ter uporaba podpornih tehnologij, formatov in tehnik, kot so Braillova pisava, veliki tisk, avdio informacije, tipni naglasi, lahko berljive informacije in sporazumevanje z znakovnim jezikom. Poleg tega bi morale države članice razmisliti o uvedbi dopolnilnih orodij za olajšanje glasovanja, kot so predčasno fizično glasovanje in glasovanje prek pooblaščenca ter elektronsko in spletno glasovanje.

Sprememba 26

Predlog direktive

Uvodna izjava 29 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (29a) | Države članice bi morale pred volitvami v Evropski parlament spodbujati kampanje ozaveščanja in obveščanja ter hkrati izboljšati zahteve glede dostopnosti za invalide, starejše in ranljive osebe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(29a)

Države članice bi morale pred volitvami v Evropski parlament spodbujati kampanje ozaveščanja in obveščanja ter hkrati izboljšati zahteve glede dostopnosti za invalide, starejše in ranljive osebe.

Sprememba 27

Predlog direktive

Uvodna izjava 29 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (29b) | Države članice bi morale zagotoviti, da lahko zaporniki, ki jim je priznana aktivna volilna pravica v skladu z nacionalno zakonodajo, svojo volilno pravico uveljavljajo tudi kadar so v državi članici, niso pa njeni državljani . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(29b)

Države članice bi morale zagotoviti, da lahko zaporniki, ki jim je priznana aktivna volilna pravica v skladu z nacionalno zakonodajo, svojo volilno pravico uveljavljajo tudi kadar so v državi članici, niso pa njeni državljani .

Sprememba 28

Predlog direktive

Člen 3 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | oseba, ki je na referenčni datum državljan Unije v smislu člena 20 (1) PDEU; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(a)

oseba, ki je na referenčni datum državljan Unije v smislu člena 20 (1) PDEU;

| (a) | oseba, ki je na referenčni datum državljan Unije v smislu člena 20 (1) PDEU
  , ne glede na pravno sposobnost te osebe
  ; |
| --- | --- |

(a)

oseba, ki je na referenčni datum državljan Unije v smislu člena 20 (1) PDEU
  , ne glede na pravno sposobnost te osebe
  ;

Sprememba 29

Predlog direktive

Člen 4 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Volivci Unije
  lahko uresničujejo
  volilno pravico v državi članici prebivanja ali v matični državi članici. Nihče ne sme na istih volitvah voliti več kot enkrat. | 1.   Volivci Unije
  imajo pravico, da izberejo, ali bodo
  volilno pravico
  uveljavljali
  v državi članici prebivanja ali v matični državi članici. Nihče ne sme na istih volitvah voliti več kot enkrat. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Volivci Unije
  lahko uresničujejo
  volilno pravico v državi članici prebivanja ali v matični državi članici. Nihče ne sme na istih volitvah voliti več kot enkrat.

1.   Volivci Unije
  imajo pravico, da izberejo, ali bodo
  volilno pravico
  uveljavljali
  v državi članici prebivanja ali v matični državi članici. Nihče ne sme na istih volitvah voliti več kot enkrat.

Sprememba 30

Sprememba 30

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 6 – odstavek 1

Člen 6 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Državljani Unije, ki prebivajo v državi članici, niso pa njeni državljani, in se jim je s posamično sodno odločbo ali upravno odločbo, če se za slednjo lahko uporabijo pravna sredstva, po zakonodaji države članice prebivanja ali po zakonodaji matične države članice odvzela pasivna volilna pravica, ne morejo uresničevati te pravice v državi članici prebivanja na volitvah v Evropski parlament. | 1.   Državljani Unije, ki prebivajo v državi članici, niso pa njeni državljani, in se jim je s posamično sodno odločbo ali upravno odločbo, če se za slednjo lahko uporabijo pravna sredstva, po zakonodaji države članice prebivanja ali po zakonodaji matične države članice odvzela pasivna volilna pravica, ne morejo uresničevati te pravice v državi članici prebivanja na volitvah v Evropski parlament.
  Vendar pa odločitve o odvzemu pravne sposobnosti zaradi invalidnosti, ki jih sprejme matična država članica, državljanom Unije ne odvzamejo pasivne volilne pravice na volitvah v Evropski parlament v državi članici prebivanja, če zakonodaja te države članice to pravico brez omejitev zagotavlja vsem invalidom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Državljani Unije, ki prebivajo v državi članici, niso pa njeni državljani, in se jim je s posamično sodno odločbo ali upravno odločbo, če se za slednjo lahko uporabijo pravna sredstva, po zakonodaji države članice prebivanja ali po zakonodaji matične države članice odvzela pasivna volilna pravica, ne morejo uresničevati te pravice v državi članici prebivanja na volitvah v Evropski parlament.

1.   Državljani Unije, ki prebivajo v državi članici, niso pa njeni državljani, in se jim je s posamično sodno odločbo ali upravno odločbo, če se za slednjo lahko uporabijo pravna sredstva, po zakonodaji države članice prebivanja ali po zakonodaji matične države članice odvzela pasivna volilna pravica, ne morejo uresničevati te pravice v državi članici prebivanja na volitvah v Evropski parlament.
  Vendar pa odločitve o odvzemu pravne sposobnosti zaradi invalidnosti, ki jih sprejme matična država članica, državljanom Unije ne odvzamejo pasivne volilne pravice na volitvah v Evropski parlament v državi članici prebivanja, če zakonodaja te države članice to pravico brez omejitev zagotavlja vsem invalidom.

Sprememba 31

Sprememba 31

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 6 – odstavek 5

Člen 6 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Države članice določijo kontaktno točko, ki bo sprejemala in posredovala informacije, potrebne za izvajanje odstavka 3. Komisiji sporočijo ime in kontaktne podatke kontaktne točke in vse posodobljene informacije
  ali spremembe
  v zvezi z njo. Komisija vodi seznam kontaktnih točk in ga da na voljo državam članicam. | 5.   Države članice določijo kontaktno točko, ki bo sprejemala in posredovala informacije, potrebne za izvajanje odstavka 3. Komisiji sporočijo ime in kontaktne podatke kontaktne točke in vse posodobljene informacije
  v primeru sprememb
  v zvezi z njo. Komisija vodi seznam kontaktnih točk in ga da na voljo državam članicam. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Države članice določijo kontaktno točko, ki bo sprejemala in posredovala informacije, potrebne za izvajanje odstavka 3. Komisiji sporočijo ime in kontaktne podatke kontaktne točke in vse posodobljene informacije
  ali spremembe
  v zvezi z njo. Komisija vodi seznam kontaktnih točk in ga da na voljo državam članicam.

5.   Države članice določijo kontaktno točko, ki bo sprejemala in posredovala informacije, potrebne za izvajanje odstavka 3. Komisiji sporočijo ime in kontaktne podatke kontaktne točke in vse posodobljene informacije
  v primeru sprememb
  v zvezi z njo. Komisija vodi seznam kontaktnih točk in ga da na voljo državam članicam.

Sprememba 32

Sprememba 32

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 8 – odstavek 2 a (novo)

Člen 8 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Treba je omogočiti takojšnjo registracijo državljanov Unije, ki niso državljani države, v kateri živijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Treba je omogočiti takojšnjo registracijo državljanov Unije, ki niso državljani države, v kateri živijo.

Sprememba 33

Sprememba 33

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 8 – odstavek 2 b (novo)

Člen 8 – odstavek 2 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Državljani Unije, ki niso državljani države članice, v kateri živijo, morajo imeti pri prijavi prebivališča možnost, da izrazijo željo, da bi bili vpisani kot volivci v državi članici prebivanja, in morajo biti obveščeni o možnosti, da kandidirajo in vložijo prošnjo v zvezi s tem. |
| | Če se državljani Unije, ki niso državljani države članice, v kateri živijo, pri prijavi prebivališča odločijo, da ne bodo izrazili želje, da bi bili vpisani kot volivci v državi članici prebivanja, obdržijo pravico, da to storijo kasneje. Države članice pri zagotavljanju informacij o možnosti aktivne ali pasivne volilne pravice ustrezno obvestijo državljane Unije, ki niso državljani države članice, v kateri živijo, da lahko volijo ali kandidirajo bodisi v matični državi članici bodisi v državi članici prebivanja, odvisno od njihove izbire. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2b.
     
  Državljani Unije, ki niso državljani države članice, v kateri živijo, morajo imeti pri prijavi prebivališča možnost, da izrazijo željo, da bi bili vpisani kot volivci v državi članici prebivanja, in morajo biti obveščeni o možnosti, da kandidirajo in vložijo prošnjo v zvezi s tem.

Če se državljani Unije, ki niso državljani države članice, v kateri živijo, pri prijavi prebivališča odločijo, da ne bodo izrazili želje, da bi bili vpisani kot volivci v državi članici prebivanja, obdržijo pravico, da to storijo kasneje. Države članice pri zagotavljanju informacij o možnosti aktivne ali pasivne volilne pravice ustrezno obvestijo državljane Unije, ki niso državljani države članice, v kateri živijo, da lahko volijo ali kandidirajo bodisi v matični državi članici bodisi v državi članici prebivanja, odvisno od njihove izbire.

Če se državljani Unije, ki niso državljani države članice, v kateri živijo, pri prijavi prebivališča odločijo, da ne bodo izrazili želje, da bi bili vpisani kot volivci v državi članici prebivanja, obdržijo pravico, da to storijo kasneje. Države članice pri zagotavljanju informacij o možnosti aktivne ali pasivne volilne pravice ustrezno obvestijo državljane Unije, ki niso državljani države članice, v kateri živijo, da lahko volijo ali kandidirajo bodisi v matični državi članici bodisi v državi članici prebivanja, odvisno od njihove izbire.

Sprememba 34

Sprememba 34

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 9 – odstavek 1

Člen 9 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, da volivca Unije, ki je izrazil željo, da se registrira kot volivec, vpišejo v volilni imenik
  dovolj zgodaj
  pred volitvami. | 1.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, da volivca Unije, ki je izrazil željo, da se registrira kot volivec, vpišejo v volilni imenik
  najpozneje 14 tednov
  pred volitvami.
  Države članice registracijo omogočijo takoj, ko zadevni volivec prijavi prebivališče. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, da volivca Unije, ki je izrazil željo, da se registrira kot volivec, vpišejo v volilni imenik
  dovolj zgodaj
  pred volitvami.

1.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, da volivca Unije, ki je izrazil željo, da se registrira kot volivec, vpišejo v volilni imenik
  najpozneje 14 tednov
  pred volitvami.
  Države članice registracijo omogočijo takoj, ko zadevni volivec prijavi prebivališče.

Sprememba 35

Sprememba 35

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 9 – odstavek 3 – točka c a (novo)

Člen 9 – odstavek 3 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | če želijo, navedejo, v katerem jeziku bi radi prejeli informacije iz člena 12(2); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ca)

(ca)

če želijo, navedejo, v katerem jeziku bi radi prejeli informacije iz člena 12(2);

če želijo, navedejo, v katerem jeziku bi radi prejeli informacije iz člena 12(2);

Sprememba 36

Sprememba 36

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 9 – odstavek 4

Člen 9 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Volivci Unije, vpisani v volilni imenik, ostanejo vpisani pod enakimi pogoji kot volivci, ki so državljani, dokler ne zaprosijo za izbris ali dokler jih ne izbrišejo, ker ne izpolnjujejo več pogojev za uresničevanje aktivne volilne pravice. Če obstajajo določbe za obveščanje državljanov o takem izbrisu iz volilnega imenika, se te določbe
  enako
  uporabljajo tudi za volivce Unije. | 4.   Volivci Unije, vpisani v volilni imenik, ostanejo vpisani pod enakimi pogoji kot volivci, ki so državljani, dokler ne zaprosijo za izbris ali dokler jih ne izbrišejo, ker ne izpolnjujejo več pogojev za uresničevanje aktivne volilne pravice. Če obstajajo določbe za obveščanje državljanov o takem izbrisu iz volilnega imenika, se te določbe uporabljajo tudi za volivce Unije.
  Obvestila se posredujejo v uradnem jeziku Unije, ki ga zadevni volivci iz Unije razumejo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Volivci Unije, vpisani v volilni imenik, ostanejo vpisani pod enakimi pogoji kot volivci, ki so državljani, dokler ne zaprosijo za izbris ali dokler jih ne izbrišejo, ker ne izpolnjujejo več pogojev za uresničevanje aktivne volilne pravice. Če obstajajo določbe za obveščanje državljanov o takem izbrisu iz volilnega imenika, se te določbe
  enako
  uporabljajo tudi za volivce Unije.

4.   Volivci Unije, vpisani v volilni imenik, ostanejo vpisani pod enakimi pogoji kot volivci, ki so državljani, dokler ne zaprosijo za izbris ali dokler jih ne izbrišejo, ker ne izpolnjujejo več pogojev za uresničevanje aktivne volilne pravice. Če obstajajo določbe za obveščanje državljanov o takem izbrisu iz volilnega imenika, se te določbe uporabljajo tudi za volivce Unije.
  Obvestila se posredujejo v uradnem jeziku Unije, ki ga zadevni volivci iz Unije razumejo.

Sprememba 37

Sprememba 37

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 10 – odstavek 2 a (novo)

Člen 10 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Nacionalni organi zagotovijo, da demokratični, sorazmerni in pregledni standardi, ki veljajo za državljane posamezne države članice Unije pri predložitvi seznama kandidatov, veljajo tudi za kandidate iz vrst državljanov Unije, ki niso državljani države članice, v kateri živijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Nacionalni organi zagotovijo, da demokratični, sorazmerni in pregledni standardi, ki veljajo za državljane posamezne države članice Unije pri predložitvi seznama kandidatov, veljajo tudi za kandidate iz vrst državljanov Unije, ki niso državljani države članice, v kateri živijo.

Sprememba 38

Sprememba 38

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 11 – odstavek 1

Člen 11 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Država članica prebivanja pravočasno ter v jasnem in preprostem jeziku obvesti 
  zadevne
  osebe o odločitvi glede njihove vloge za vpis v volilni imenik ali glede dopustnosti njihove vloge za kandidiranje. | 1.   Država članica prebivanja pravočasno ter v jasnem in preprostem jeziku
  v uradnem jeziku Unije, ki ga zadevne osebe razumejo,
  obvesti 
  te
  osebe o odločitvi glede njihove
  takojšnje registracije ali
  vloge za vpis v volilni imenik ali glede dopustnosti njihove vloge za kandidiranje
  , skupaj z možnostjo pritožbe zoper to odločitev
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Država članica prebivanja pravočasno ter v jasnem in preprostem jeziku obvesti 
  zadevne
  osebe o odločitvi glede njihove vloge za vpis v volilni imenik ali glede dopustnosti njihove vloge za kandidiranje.

1.   Država članica prebivanja pravočasno ter v jasnem in preprostem jeziku
  v uradnem jeziku Unije, ki ga zadevne osebe razumejo,
  obvesti 
  te
  osebe o odločitvi glede njihove
  takojšnje registracije ali
  vloge za vpis v volilni imenik ali glede dopustnosti njihove vloge za kandidiranje
  , skupaj z možnostjo pritožbe zoper to odločitev
  .

Sprememba 39

Sprememba 39

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 11 – odstavek 3

Člen 11 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   V primeru napak v volilnem imeniku ali na seznamu kandidatov za volitve v Evropski parlament
  ima zadevna oseba
  pravico do pravnih sredstev pod podobnimi pogoji, kakor jih zakonodaja države članice prebivanja predpisuje za volivce in osebe s pasivno volilno pravico, ki so njeni državljani. | 3.   V primeru napak v volilnem imeniku ali na seznamu kandidatov za volitve v Evropski parlament
  so zadevne osebe o njih pravočasno obveščene in imajo
  pravico do pravnih sredstev pod podobnimi pogoji, kakor jih zakonodaja države članice prebivanja predpisuje za osebe z aktivno in pasivno volilno pravico, ki so njeni državljani. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   V primeru napak v volilnem imeniku ali na seznamu kandidatov za volitve v Evropski parlament
  ima zadevna oseba
  pravico do pravnih sredstev pod podobnimi pogoji, kakor jih zakonodaja države članice prebivanja predpisuje za volivce in osebe s pasivno volilno pravico, ki so njeni državljani.

3.   V primeru napak v volilnem imeniku ali na seznamu kandidatov za volitve v Evropski parlament
  so zadevne osebe o njih pravočasno obveščene in imajo
  pravico do pravnih sredstev pod podobnimi pogoji, kakor jih zakonodaja države članice prebivanja predpisuje za osebe z aktivno in pasivno volilno pravico, ki so njeni državljani.

Sprememba 40

Sprememba 40

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 11 – odstavek 4

Člen 11 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Države članice
  zadevno osebo
  jasno in pravočasno obvestijo o odločitvi iz odstavka 1 in o pravnih sredstvih iz odstavkov 2 in 3. | 4.   Države članice
  zadevne osebe v uradnem jeziku Unije, ki ga razumejo,
  jasno in pravočasno obvestijo o odločitvi iz odstavka 1 in o pravnih sredstvih iz odstavkov 2 in 3. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Države članice
  zadevno osebo
  jasno in pravočasno obvestijo o odločitvi iz odstavka 1 in o pravnih sredstvih iz odstavkov 2 in 3.

4.   Države članice
  zadevne osebe v uradnem jeziku Unije, ki ga razumejo,
  jasno in pravočasno obvestijo o odločitvi iz odstavka 1 in o pravnih sredstvih iz odstavkov 2 in 3.

Sprememba 41

Sprememba 41

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 12 – odstavek 1

Člen 12 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice imenujejo nacionalni organ, ki je odgovoren za sprejemanje potrebnih ukrepov, s katerimi se zagotovi, da so državljani Unije, ki prebivajo v državi članici, niso pa njeni državljani, pravočasno obveščeni o pogojih in podrobnih pravilih za registracijo kot volivec ali kandidat na volitvah v Evropski parlament. | 1.   Države članice imenujejo nacionalni organ, ki je odgovoren za sprejemanje potrebnih ukrepov, s katerimi se zagotovi, da so državljani Unije, ki prebivajo v državi članici, niso pa njeni državljani, pravočasno obveščeni o pogojih in podrobnih pravilih za registracijo kot volivec ali kandidat na volitvah v Evropski parlament
  , in sicer takoj ko prijavijo prebivališče v državi članici, v kateri bivajo, niso pa njeni državljani, nato pa tudi redno pred evropskimi volitvami, pri čemer je treba upoštevati roke, določene za razglasitev seznamov kandidatov
  .
  Iz teh informacij mora biti jasno, da imajo državljani možnost, da se v skladu s svojimi željami registrirajo v državi članici prebivališča ali ostanejo registrirani v matični državi članici. |
| | Imenovani organ zadevnim osebam zagotovi kopijo standardiziranih predlog za uradne izjave iz prilog I in II, ki jih morajo predložiti državljani Unije, ki niso državljani države članice, v kateri živijo, da se lahko prijavijo kot volivci in kandidati. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Države članice imenujejo nacionalni organ, ki je odgovoren za sprejemanje potrebnih ukrepov, s katerimi se zagotovi, da so državljani Unije, ki prebivajo v državi članici, niso pa njeni državljani, pravočasno obveščeni o pogojih in podrobnih pravilih za registracijo kot volivec ali kandidat na volitvah v Evropski parlament.

1.   Države članice imenujejo nacionalni organ, ki je odgovoren za sprejemanje potrebnih ukrepov, s katerimi se zagotovi, da so državljani Unije, ki prebivajo v državi članici, niso pa njeni državljani, pravočasno obveščeni o pogojih in podrobnih pravilih za registracijo kot volivec ali kandidat na volitvah v Evropski parlament
  , in sicer takoj ko prijavijo prebivališče v državi članici, v kateri bivajo, niso pa njeni državljani, nato pa tudi redno pred evropskimi volitvami, pri čemer je treba upoštevati roke, določene za razglasitev seznamov kandidatov
  .
  Iz teh informacij mora biti jasno, da imajo državljani možnost, da se v skladu s svojimi željami registrirajo v državi članici prebivališča ali ostanejo registrirani v matični državi članici.

Imenovani organ zadevnim osebam zagotovi kopijo standardiziranih predlog za uradne izjave iz prilog I in II, ki jih morajo predložiti državljani Unije, ki niso državljani države članice, v kateri živijo, da se lahko prijavijo kot volivci in kandidati.

Imenovani organ zadevnim osebam zagotovi kopijo standardiziranih predlog za uradne izjave iz prilog I in II, ki jih morajo predložiti državljani Unije, ki niso državljani države članice, v kateri živijo, da se lahko prijavijo kot volivci in kandidati.

Sprememba 42

Sprememba 42

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 12 – odstavek 2 – točka d a (novo)

Člen 12 – odstavek 2 – točka d a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (da) | posebni ukrepi, s katerimi se ranljivim in marginaliziranim skupinam volivcev, kot so invalidi, olajša uveljavljanje aktivne volilne pravice. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(da)

(da)

posebni ukrepi, s katerimi se ranljivim in marginaliziranim skupinam volivcev, kot so invalidi, olajša uveljavljanje aktivne volilne pravice.

posebni ukrepi, s katerimi se ranljivim in marginaliziranim skupinam volivcev, kot so invalidi, olajša uveljavljanje aktivne volilne pravice.

Sprememba 43

Sprememba 43

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 12 – odstavek 2 a (novo)

Člen 12 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Države članice si prizadevajo, da bi dejavno vključile organizacije civilne družbe v ozaveščanje javnosti o informacijah iz odstavkov 1 in 2 ter pri spodbujanju državljanov Unije, ki niso državljani države članice, v kateri živijo, da dejavno poiščejo te informacije vsakič, ko jih potrebujejo. Države članice bi morale za ta namen zagotoviti zadostna finančna sredstva. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Države članice si prizadevajo, da bi dejavno vključile organizacije civilne družbe v ozaveščanje javnosti o informacijah iz odstavkov 1 in 2 ter pri spodbujanju državljanov Unije, ki niso državljani države članice, v kateri živijo, da dejavno poiščejo te informacije vsakič, ko jih potrebujejo. Države članice bi morale za ta namen zagotoviti zadostna finančna sredstva.

Sprememba 44

Sprememba 44

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 12 – odstavek 3 – pododstavek 1

Člen 12 – odstavek 3 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Informacije o pogojih in podrobnih pravilih za registracijo kot volivec ali kandidat na volitvah v Evropski parlament ter informacije iz odstavka 2 se zagotovijo v jasnem in preprostem jeziku. | 3.   Informacije o pogojih in podrobnih pravilih za registracijo kot volivec ali kandidat na volitvah v Evropski parlament ter informacije iz odstavka 2 se zagotovijo v jasnem in preprostem jeziku
  v skladu z zahtevami glede kakovosti informacij iz člena 9 Uredbe (EU) 2018/1724 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Informacije o pogojih in podrobnih pravilih za registracijo kot volivec ali kandidat na volitvah v Evropski parlament ter informacije iz odstavka 2 se zagotovijo v jasnem in preprostem jeziku.

3.   Informacije o pogojih in podrobnih pravilih za registracijo kot volivec ali kandidat na volitvah v Evropski parlament ter informacije iz odstavka 2 se zagotovijo v jasnem in preprostem jeziku
  v skladu z zahtevami glede kakovosti informacij iz člena 9 Uredbe (EU) 2018/1724 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a).

Sprememba 45

Sprememba 45

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 12 – odstavek 3 – pododstavek 2

Člen 12 – odstavek 3 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| V skladu z zahtevami glede kakovosti informacij iz člena 9 Uredbe (EU) 2018/1724 Evropskega parlamenta in Sveta

   (30)

  se
  informacije iz prvega pododstavka
  sporočijo v enem ali več uradnih jezikih države članice gostiteljice, poleg tega pa
  se
  jim priloži prevod
  v 
  vsaj še en uradni jezik
  Unije, ki ga
  dobro
  razume
  največje možno število državljanov
  Unije
  , ki prebivajo na ozemlju države članice gostiteljice
  . | Informacije iz prvega pododstavka se
  predložijo
  v 
  uradnem jeziku
  Unije, ki ga razume
  zadevni volivec ali kandidat
  Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

V skladu z zahtevami glede kakovosti informacij iz člena 9 Uredbe (EU) 2018/1724 Evropskega parlamenta in Sveta

   (30)

  se
  informacije iz prvega pododstavka
  sporočijo v enem ali več uradnih jezikih države članice gostiteljice, poleg tega pa
  se
  jim priloži prevod
  v 
  vsaj še en uradni jezik
  Unije, ki ga
  dobro
  razume
  največje možno število državljanov
  Unije
  , ki prebivajo na ozemlju države članice gostiteljice
  .

V skladu z zahtevami glede kakovosti informacij iz člena 9 Uredbe (EU) 2018/1724 Evropskega parlamenta in Sveta

30

se

sporočijo v enem ali več uradnih jezikih države članice gostiteljice, poleg tega pa

jim priloži prevod

vsaj še en uradni jezik

dobro

največje možno število državljanov

, ki prebivajo na ozemlju države članice gostiteljice

Informacije iz prvega pododstavka se
  predložijo
  v 
  uradnem jeziku
  Unije, ki ga razume
  zadevni volivec ali kandidat
  Unije.

predložijo

uradnem jeziku

zadevni volivec ali kandidat

Sprememba 46

Sprememba 46

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 12 – odstavek 4

Člen 12 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Države članice z ustreznimi sredstvi, načini in oblikami komuniciranja zagotovijo, da so informacije o pogojih in podrobnih pravilih za registracijo kot volivec ali kandidat na volitvah v Evropski parlament ter informacije iz odstavka 2 dostopne invalidom
  in
  starejšim. | 4.   Države članice
  v skladu z zahtevami glede dostopnosti iz Priloge I Direktive (EU) 2019/882 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a) z ustreznimi sredstvi, načini in oblikami komuniciranja
  , kot so Braillova pisava, veliki tisk, avdio informacije, tipni naglasi, lahko berljive informacije in znakovni jezik,
  zagotovijo, da so informacije o pogojih in podrobnih pravilih za registracijo kot volivec ali kandidat na volitvah v Evropski parlament ter informacije iz odstavka 2 dostopne
  ranljivim in marginaliziranim skupinam, na primer
  invalidom, starejšim
  , brezdomcem in zapornikom, ki uveljavljajo svoje volilne pravice
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Države članice z ustreznimi sredstvi, načini in oblikami komuniciranja zagotovijo, da so informacije o pogojih in podrobnih pravilih za registracijo kot volivec ali kandidat na volitvah v Evropski parlament ter informacije iz odstavka 2 dostopne invalidom
  in
  starejšim.

4.   Države članice
  v skladu z zahtevami glede dostopnosti iz Priloge I Direktive (EU) 2019/882 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a) z ustreznimi sredstvi, načini in oblikami komuniciranja
  , kot so Braillova pisava, veliki tisk, avdio informacije, tipni naglasi, lahko berljive informacije in znakovni jezik,
  zagotovijo, da so informacije o pogojih in podrobnih pravilih za registracijo kot volivec ali kandidat na volitvah v Evropski parlament ter informacije iz odstavka 2 dostopne
  ranljivim in marginaliziranim skupinam, na primer
  invalidom, starejšim
  , brezdomcem in zapornikom, ki uveljavljajo svoje volilne pravice
  .

Sprememba 47

Sprememba 47

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 12 – odstavek 4 a (novo)

Člen 12 – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Osebe, ki imajo aktivno in pasivno volilno pravico na podlagi člena 3 in imajo prebivališče v državi članici, samodejno prejmejo informacije o pravicah na podlagi te direktive. Te informacije se jim posredujejo redno in dovolj zgodaj pred volitvami v Evropski parlament. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4a.
     
  Osebe, ki imajo aktivno in pasivno volilno pravico na podlagi člena 3 in imajo prebivališče v državi članici, samodejno prejmejo informacije o pravicah na podlagi te direktive. Te informacije se jim posredujejo redno in dovolj zgodaj pred volitvami v Evropski parlament.

Sprememba 48

Sprememba 48

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 13 – odstavek 1

Člen 13 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice si dovolj zgodaj pred dnevom volitev izmenjajo informacije, potrebne za izvajanje člena 4. V ta namen država članica prebivanja najmanj
  šest
  tednov pred prvim dnem volilnega obdobja iz člena 10(1) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami matični državi članici začne zagotavljati nabor informacij iz Priloge III . Matična država članica v skladu z nacionalno zakonodajo ustrezno ukrepa, da zagotovi, da njeni državljani ne volijo več kot enkrat in ne kandidirajo v več kot eni državi. | 1.   Države članice si dovolj zgodaj pred dnevom volitev izmenjajo informacije, potrebne za izvajanje člena 4. V ta namen država članica prebivanja najmanj
  16
  tednov pred prvim dnem volilnega obdobja iz člena 10(1) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami matični državi članici začne zagotavljati nabor informacij iz Priloge III. Matična država članica v skladu z nacionalno zakonodajo ustrezno ukrepa, da zagotovi, da njeni državljani ne volijo več kot enkrat in ne kandidirajo v več kot eni državi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Države članice si dovolj zgodaj pred dnevom volitev izmenjajo informacije, potrebne za izvajanje člena 4. V ta namen država članica prebivanja najmanj
  šest
  tednov pred prvim dnem volilnega obdobja iz člena 10(1) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami matični državi članici začne zagotavljati nabor informacij iz Priloge III . Matična država članica v skladu z nacionalno zakonodajo ustrezno ukrepa, da zagotovi, da njeni državljani ne volijo več kot enkrat in ne kandidirajo v več kot eni državi.

1.   Države članice si dovolj zgodaj pred dnevom volitev izmenjajo informacije, potrebne za izvajanje člena 4. V ta namen država članica prebivanja najmanj
  16
  tednov pred prvim dnem volilnega obdobja iz člena 10(1) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami matični državi članici začne zagotavljati nabor informacij iz Priloge III. Matična država članica v skladu z nacionalno zakonodajo ustrezno ukrepa, da zagotovi, da njeni državljani ne volijo več kot enkrat in ne kandidirajo v več kot eni državi.

Sprememba 49

Sprememba 49

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 14 – odstavek 1

Člen 14 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice,
  ki omogočajo
  predčasno glasovanje, glasovanje
  po pošti
  ter elektronsko in spletno glasovanje na volitvah v Evropski parlament, zagotovijo, da so ti načini glasovanja volivcem Unije na voljo pod
  podobnimi
  pogoji, kot veljajo za njihove državljane. | Države članice
  razmislijo o uvedbi dodatnih volilnih orodij
  ,
  kot so glasovanje po pošti,
  predčasno
  fizično
  glasovanje, glasovanje
  prek pooblaščenca, mobilna volišča za volivce, ki na dan glasovanja ne morejo priti do volišč,
  ter elektronsko in spletno glasovanje na volitvah v Evropski parlament
  . Države članice
  zagotovijo, da so ti načini glasovanja volivcem Unije na voljo pod
  enakimi
  pogoji, kot veljajo za njihove državljane. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice,
  ki omogočajo
  predčasno glasovanje, glasovanje
  po pošti
  ter elektronsko in spletno glasovanje na volitvah v Evropski parlament, zagotovijo, da so ti načini glasovanja volivcem Unije na voljo pod
  podobnimi
  pogoji, kot veljajo za njihove državljane.

ki omogočajo

po pošti

podobnimi

Države članice
  razmislijo o uvedbi dodatnih volilnih orodij
  ,
  kot so glasovanje po pošti,
  predčasno
  fizično
  glasovanje, glasovanje
  prek pooblaščenca, mobilna volišča za volivce, ki na dan glasovanja ne morejo priti do volišč,
  ter elektronsko in spletno glasovanje na volitvah v Evropski parlament
  . Države članice
  zagotovijo, da so ti načini glasovanja volivcem Unije na voljo pod
  enakimi
  pogoji, kot veljajo za njihove državljane.

razmislijo o uvedbi dodatnih volilnih orodij

kot so glasovanje po pošti,

fizično

prek pooblaščenca, mobilna volišča za volivce, ki na dan glasovanja ne morejo priti do volišč,

. Države članice

enakimi

Sprememba 50

Sprememba 50

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 15 – odstavek 1

Člen 15 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice imenujejo organ, ki je odgovoren za zbiranje ustreznih statističnih podatkov o udeležbi državljanov Unije, ki prebivajo v državi članici, niso pa njeni državljani, na volitvah v Evropski parlament ter za dajanje teh podatkov na voljo javnosti in Komisiji. | Države članice imenujejo organ, ki je odgovoren za zbiranje ustreznih statističnih podatkov
  , temelječ na skupnih kazalnikih,
  o udeležbi državljanov Unije, ki prebivajo v državi članici, niso pa njeni državljani, na volitvah v Evropski parlament ter za dajanje teh podatkov na voljo javnosti in Komisiji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice imenujejo organ, ki je odgovoren za zbiranje ustreznih statističnih podatkov o udeležbi državljanov Unije, ki prebivajo v državi članici, niso pa njeni državljani, na volitvah v Evropski parlament ter za dajanje teh podatkov na voljo javnosti in Komisiji.

Države članice imenujejo organ, ki je odgovoren za zbiranje ustreznih statističnih podatkov
  , temelječ na skupnih kazalnikih,
  o udeležbi državljanov Unije, ki prebivajo v državi članici, niso pa njeni državljani, na volitvah v Evropski parlament ter za dajanje teh podatkov na voljo javnosti in Komisiji.

, temelječ na skupnih kazalnikih,

Sprememba 51

Sprememba 51

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 16

Člen 16

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 16 | črtano |
| Odstopanja | |
| 1.
     
  Če v državi članici delež državljanov Unije, ki imajo volilno pravico in prebivajo v tej državi članici, niso pa njeni državljani, presega 20 % vseh državljanov Unije, ki tam prebivajo in imajo volilno pravico ter so ali niso njeni državljani, lahko ta država članica ne glede na člene 3, 9 in 10: | |
| (a) | omeji pravico voliti na volivce Unije, ki prebivajo v tej državi članici minimalno obdobje, ki ne presega pet let; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 16

Člen 16

črtano

črtano

Odstopanja

Odstopanja

1.
     
  Če v državi članici delež državljanov Unije, ki imajo volilno pravico in prebivajo v tej državi članici, niso pa njeni državljani, presega 20 % vseh državljanov Unije, ki tam prebivajo in imajo volilno pravico ter so ali niso njeni državljani, lahko ta država članica ne glede na člene 3, 9 in 10:

(a)

(a)

omeji pravico voliti na volivce Unije, ki prebivajo v tej državi članici minimalno obdobje, ki ne presega pet let;

omeji pravico voliti na volivce Unije, ki prebivajo v tej državi članici minimalno obdobje, ki ne presega pet let;

| (b) | omeji pravico kandidirati na državljane Unije s pasivno volilno pravico, ki prebivajo v tej državi članici minimalno obdobje, ki ne presega 10 let. |
| --- | --- |

(b)

(b)

omeji pravico kandidirati na državljane Unije s pasivno volilno pravico, ki prebivajo v tej državi članici minimalno obdobje, ki ne presega 10 let.

omeji pravico kandidirati na državljane Unije s pasivno volilno pravico, ki prebivajo v tej državi članici minimalno obdobje, ki ne presega 10 let.

Te določbe ne posegajo v ustrezne ukrepe, ki jih ta država članica lahko sprejme glede sestave seznamov kandidatov in katerih namen je zlasti spodbujati vključevanje državljanov Unije, ki niso državljani te države.

Te določbe ne posegajo v ustrezne ukrepe, ki jih ta država članica lahko sprejme glede sestave seznamov kandidatov in katerih namen je zlasti spodbujati vključevanje državljanov Unije, ki niso državljani te države.

Vendar pa za volivce Unije in državljane Unije s pasivno volilno pravico, ki zaradi dejstva, da so si izbrali prebivališče zunaj matične države članice, ali zaradi trajanja takega prebivanja nimajo pravice voliti ali kandidirati v navedeni matični državi članici, ne smejo veljati zgoraj navedeni pogoji glede trajanja prebivanja.

Vendar pa za volivce Unije in državljane Unije s pasivno volilno pravico, ki zaradi dejstva, da so si izbrali prebivališče zunaj matične države članice, ali zaradi trajanja takega prebivanja nimajo pravice voliti ali kandidirati v navedeni matični državi članici, ne smejo veljati zgoraj navedeni pogoji glede trajanja prebivanja.

2.
     
  Če zakonodaja države članice predpisuje, da imajo državljani druge države članice, ki tam prebivajo, pravico voliti v nacionalni parlament te države in se v ta namen lahko vpišejo v volilni imenik te države članice pod natančno takimi pogoji kot nacionalni volivci, se lahko prva država članica z odstopanjem od te direktive vzdrži uporabe členov 6 do 13 v zvezi s takimi državljani.

3.
     
  Komisija 18 mesecev pred vsakimi volitvami v Evropski parlament predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo, v katerem preveri, ali je priznavanje odstopanja zadevnim državam članicam na podlagi člena 22 (2) PDEU še vedno upravičeno, in predlaga, da se opravijo morebitne potrebne prilagoditve.

Države članice, ki uveljavljajo odstopanja na podlagi odstavka 1, priskrbijo Komisiji potrebne obrazložitve.

Države članice, ki uveljavljajo odstopanja na podlagi odstavka 1, priskrbijo Komisiji potrebne obrazložitve.

Sprememba 52

Sprememba 52

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 16 a (novo)

Člen 16 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 16a




  Aktivna in pasivna volilna pravica državljanov Unije, ki niso državljani države članice, v kateri živijo, na volitvah v Evropski parlament velja za vse volilne liste in volilna okrožja, določene z Aktom o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami, tudi če se vzpostavi vseunijsko volilno okrožje, da bi zagotovili spoštovanje načela nediskriminacije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 16a

Aktivna in pasivna volilna pravica državljanov Unije, ki niso državljani države članice, v kateri živijo, na volitvah v Evropski parlament velja za vse volilne liste in volilna okrožja, določene z Aktom o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami, tudi če se vzpostavi vseunijsko volilno okrožje, da bi zagotovili spoštovanje načela nediskriminacije.

Sprememba 53

Sprememba 53

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 17 – naslov

Člen 17 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Poročanje | Zbiranje podatkov in
  poročanje |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Poročanje

Zbiranje podatkov in
  poročanje

Zbiranje podatkov in

Sprememba 54

Sprememba 54

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 17 – odstavek 1

Člen 17 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice v šestih mesecih po vsakih volitvah v Evropski parlament Komisiji pošljejo informacije o uporabi te direktive na svojem ozemlju. Poleg splošnih opažanj poročilo vsebuje statistične podatke o udeležbi volivcev Unije in državljanov Unije s pasivno volilno pravico na volitvah v Evropski parlament ter
  povzetek
  ukrepov, sprejetih v podporo tej udeležbi. | 1.   Države članice v šestih mesecih po vsakih volitvah v Evropski parlament Komisiji pošljejo informacije o uporabi te direktive na svojem ozemlju. Poleg splošnih opažanj poročilo vsebuje statistične podatke
  , temelječe na skupnih kazalnikih,
  o udeležbi volivcev Unije in državljanov Unije s pasivno volilno pravico na volitvah v Evropski parlament ter
  podroben pregled
  ukrepov, sprejetih v podporo tej udeležbi.
  Države članice zagotovijo tudi podrobne informacije o učinkovitosti medsebojnih izmenjav za preprečevanje dvojnega glasovanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Države članice v šestih mesecih po vsakih volitvah v Evropski parlament Komisiji pošljejo informacije o uporabi te direktive na svojem ozemlju. Poleg splošnih opažanj poročilo vsebuje statistične podatke o udeležbi volivcev Unije in državljanov Unije s pasivno volilno pravico na volitvah v Evropski parlament ter
  povzetek
  ukrepov, sprejetih v podporo tej udeležbi.

1.   Države članice v šestih mesecih po vsakih volitvah v Evropski parlament Komisiji pošljejo informacije o uporabi te direktive na svojem ozemlju. Poleg splošnih opažanj poročilo vsebuje statistične podatke
  , temelječe na skupnih kazalnikih,
  o udeležbi volivcev Unije in državljanov Unije s pasivno volilno pravico na volitvah v Evropski parlament ter
  podroben pregled
  ukrepov, sprejetih v podporo tej udeležbi.
  Države članice zagotovijo tudi podrobne informacije o učinkovitosti medsebojnih izmenjav za preprečevanje dvojnega glasovanja.

Sprememba 55

Sprememba 55

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 17 – odstavek 2 a (novo)

Člen 17 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 20 v zvezi s določitvijo predloge in oblike podatkov, ki se zbirajo za namene iz odstavka 1 tega člena. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 20 v zvezi s določitvijo predloge in oblike podatkov, ki se zbirajo za namene iz odstavka 1 tega člena.

Sprememba 56

Sprememba 56

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 18 – odstavek 1

Člen 18 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija v 
  dveh letih
  po volitvah v Evropski parlament
  leta 2029
  oceni uporabo te direktive in pripravi ocenjevalno poročilo o napredku pri doseganju ciljev iz te direktive. Ocena vključuje tudi pregled delovanja člena 13. | Komisija v 
  18 mesecih
  po
  vsakih
  volitvah v Evropski parlament oceni uporabo te direktive in pripravi ocenjevalno poročilo o napredku pri doseganju ciljev iz te direktive. Ocena vključuje tudi pregled delovanja člena 13.
  Oceni po potrebi sledi zakonodajni predlog o spremembi te direktive. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija v 
  dveh letih
  po volitvah v Evropski parlament
  leta 2029
  oceni uporabo te direktive in pripravi ocenjevalno poročilo o napredku pri doseganju ciljev iz te direktive. Ocena vključuje tudi pregled delovanja člena 13.

dveh letih

leta 2029

Komisija v 
  18 mesecih
  po
  vsakih
  volitvah v Evropski parlament oceni uporabo te direktive in pripravi ocenjevalno poročilo o napredku pri doseganju ciljev iz te direktive. Ocena vključuje tudi pregled delovanja člena 13.
  Oceni po potrebi sledi zakonodajni predlog o spremembi te direktive.

18 mesecih

vsakih

Oceni po potrebi sledi zakonodajni predlog o spremembi te direktive.

Sprememba 57

Sprememba 57

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 20 – odstavek 3

Člen 20 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Svet lahko kadar koli prekliče prenos pooblastila iz členov 9, 10 in 13. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. | 3.   Svet lahko kadar koli prekliče prenos pooblastila iz členov 9, 10 in 13
  ter člena 17(2a)
  . S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Svet lahko kadar koli prekliče prenos pooblastila iz členov 9, 10 in 13. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

3.   Svet lahko kadar koli prekliče prenos pooblastila iz členov 9, 10 in 13
  ter člena 17(2a)
  . S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

Sprememba 58

Sprememba 58

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 20 – odstavek 6

Člen 20 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi členov 9, 10 in 13, začne veljati le, če mu Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka Svet obvesti Komisijo, da mu ne bo nasprotoval. Ta rok se na pobudo Sveta podaljša za dva meseca. | 6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi členov 9, 10 in 13
  ter člena 17(2a)
  , začne veljati le, če mu Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka Svet obvesti Komisijo, da mu ne bo nasprotoval. Ta rok se na pobudo Sveta podaljša za dva meseca. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi členov 9, 10 in 13, začne veljati le, če mu Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka Svet obvesti Komisijo, da mu ne bo nasprotoval. Ta rok se na pobudo Sveta podaljša za dva meseca.

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi členov 9, 10 in 13
  ter člena 17(2a)
  , začne veljati le, če mu Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka Svet obvesti Komisijo, da mu ne bo nasprotoval. Ta rok se na pobudo Sveta podaljša za dva meseca.

Sprememba 59

Sprememba 59

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga I – vrstica 4 a (novo)

Priloga I – vrstica 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Navedite, v katerem jeziku želite prejeti informacije, povezane z volitvami. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Navedite, v katerem jeziku želite prejeti informacije, povezane z volitvami.

Navedite, v katerem jeziku želite prejeti informacije, povezane z volitvami.

Sprememba 60

Sprememba 60

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga II – odstavek 4

Priloga II – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| V matični državi članici mi ni bila odvzeta pasivna volilna pravica. | V matični državi članici mi ni bila odvzeta pasivna volilna pravica (1a). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

V matični državi članici mi ni bila odvzeta pasivna volilna pravica.

V matični državi članici mi ni bila odvzeta pasivna volilna pravica (1a).

1a

---

(1)  UL C 77, 28.3.2002, str. 1.

1

(24)  https://ec.europa.eu/info/files/eu-citizenship-report-2020-empowering-citizens-and-protecting-their-rights_en

24

(24)  https://ec.europa.eu/info/files/eu-citizenship-report-2020-empowering-citizens-and-protecting-their-rights_en

24

(27)  Sklep Sveta 2010/48/ES z dne 26. novembra 2009 o sklenitvi Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov s strani Evropske skupnosti (UL L 23, 27.1.2010, str. 35).

27

(27)  Sklep Sveta 2010/48/ES z dne 26. novembra 2009 o sklenitvi Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov s strani Evropske skupnosti (UL L 23, 27.1.2010, str. 35).

27

(1a)  
  Uredba (EU) 2018/1724 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 2. oktobra 2018 o vzpostavitvi enotnega digitalnega portala za zagotavljanje dostopa do informacij, do postopkov ter do storitev za pomoč in reševanje težav ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1024/2012 (UL L 295, 21.11.2018, str. 1).

1a

Uredba (EU) 2018/1724 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 2. oktobra 2018 o vzpostavitvi enotnega digitalnega portala za zagotavljanje dostopa do informacij, do postopkov ter do storitev za pomoč in reševanje težav ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1024/2012 (UL L 295, 21.11.2018, str. 1).

(30)  
  Uredba (EU) 2018/1724 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 2. oktobra 2018 o vzpostavitvi enotnega digitalnega portala za zagotavljanje dostopa do informacij, do postopkov ter do storitev za pomoč in reševanje težav ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1024/2012 (UL L 295, 21.11.2018, str. 1).

30

Uredba (EU) 2018/1724 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 2. oktobra 2018 o vzpostavitvi enotnega digitalnega portala za zagotavljanje dostopa do informacij, do postopkov ter do storitev za pomoč in reševanje težav ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1024/2012 (UL L 295, 21.11.2018, str. 1).

(1a)  
  Direktiva (EU) 2019/882 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o zahtevah glede dostopnosti za proizvode in storitve (UL L 151, 7.6.2019, str. 70).

1a

Direktiva (EU) 2019/882 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o zahtevah glede dostopnosti za proizvode in storitve (UL L 151, 7.6.2019, str. 70).

(1a)  
  Samo, če taka zahteva velja tudi za državljane države članice prebivanja.

1a

Samo, če taka zahteva velja tudi za državljane države članice prebivanja.

---

| 11.8.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 283/100 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 283/100

---

P9_TA(2023)0038

Volilne pravice mobilnih državljanov Unije na lokalnih volitvah

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2023 o predlogu direktive Sveta o določitvi podrobne ureditve za uresničevanje volilne pravice in pravice do kandidiranja na lokalnih volitvah državljanov Unije, ki prebivajo v državi članici, v kateri nimajo državljanstva (prenovitev) (COM(2021)0733 – C9-0022/2022 – 2021/0373(CNS))

(Posebni zakonodajni postopek – posvetovanje – prenovitev)

(2023/C 283/21)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2021)0733), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2021)0733),

| — | ob upoštevanju člena 22(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerega se je Svet posvetoval s Parlamentom (C9-0022/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 22(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerega se je Svet posvetoval s Parlamentom (C9-0022/2022),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (1),

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve z dne 8. novembra 2022, naslovljenega na Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve v skladu s členom 110(3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve z dne 8. novembra 2022, naslovljenega na Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve v skladu s členom 110(3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju členov 110 in 82 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 110 in 82 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za ustavne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za ustavne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0005/2023), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0005/2023),

| A. | ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog Komisije ne predvideva bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih obstoječih besedil skupaj z njihovimi spremembami, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb; |
| --- | --- |

A.

ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog Komisije ne predvideva bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih obstoječih besedil skupaj z njihovimi spremembami, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb;

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen v skladu s priporočili posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije ter kakor je bil spremenjen v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Svet, naj ga obvesti, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje z njim, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svoji predsednici, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

Sprememba 1

Predlog direktive

Uvodna izjava 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1a) | Pogodba o Evropski uniji iz leta 1992 (v nadaljnjem besedilu: Maastrichtska pogodba) je zaznamovala novo prelomnico v postopku oblikovanja vse tesnejše zveze med narodi Evrope. Ena njenih nalog je bila dosledno in solidarno urediti odnose med narodi držav članic. Njeni temeljni cilji so vključevali krepitev varstva pravic in interesov državljanov njenih držav članic z uvedbo državljanstva Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1a)

Pogodba o Evropski uniji iz leta 1992 (v nadaljnjem besedilu: Maastrichtska pogodba) je zaznamovala novo prelomnico v postopku oblikovanja vse tesnejše zveze med narodi Evrope. Ena njenih nalog je bila dosledno in solidarno urediti odnose med narodi držav članic. Njeni temeljni cilji so vključevali krepitev varstva pravic in interesov državljanov njenih držav članic z uvedbo državljanstva Unije.

Sprememba 2

Predlog direktive

Uvodna izjava 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | Podrobna ureditev uresničevanja aktivne in pasivne volilne pravice na lokalnih volitvah je določena v Direktivi Sveta 94/80/ES. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3)

Podrobna ureditev uresničevanja aktivne in pasivne volilne pravice na lokalnih volitvah je določena v Direktivi Sveta 94/80/ES.

| (3) | Podrobna ureditev uresničevanja aktivne in pasivne volilne pravice na lokalnih volitvah
  državljanov Unije, ki prebivajo v državi članici, v kateri nimajo državljanstva,
  je določena v Direktivi Sveta 94/80/ES. |
| --- | --- |

(3)

Podrobna ureditev uresničevanja aktivne in pasivne volilne pravice na lokalnih volitvah
  državljanov Unije, ki prebivajo v državi članici, v kateri nimajo državljanstva,
  je določena v Direktivi Sveta 94/80/ES.

Sprememba 3

Predlog direktive

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | Komisija je v Poročilu o državljanstvu EU za leto 2020 (22) poudarila, da je treba posodobiti, pojasniti in okrepiti pravila o uresničevanju aktivne in pasivne volilne pravice na lokalnih volitvah, da se zagotovi podpora široki in vključujoči udeležbi
  mobilnih
  državljanov Unije. Ob hkratnem upoštevanju izkušenj, pridobljenih pri uporabi Direktive pri zaporednih volitvah, in sprememb, uvedenih s spremembami Pogodb, bi bilo treba posodobiti več določb navedene direktive. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

Komisija je v Poročilu o državljanstvu EU za leto 2020 (22) poudarila, da je treba posodobiti, pojasniti in okrepiti pravila o uresničevanju aktivne in pasivne volilne pravice na lokalnih volitvah, da se zagotovi podpora široki in vključujoči udeležbi
  mobilnih
  državljanov Unije. Ob hkratnem upoštevanju izkušenj, pridobljenih pri uporabi Direktive pri zaporednih volitvah, in sprememb, uvedenih s spremembami Pogodb, bi bilo treba posodobiti več določb navedene direktive.

| (4) | Komisija je v Poročilu o državljanstvu EU za leto 2020 (22) poudarila, da je treba posodobiti, pojasniti in okrepiti pravila o uresničevanju aktivne in pasivne volilne pravice na lokalnih volitvah, da se zagotovi podpora široki in vključujoči udeležbi državljanov Unije
  , ki prebivajo v državi članici, v kateri nimajo državljanstva
  . Ob hkratnem upoštevanju izkušenj, pridobljenih pri uporabi Direktive pri zaporednih
  lokalnih
  volitvah, in sprememb, uvedenih s spremembami Pogodb, bi bilo treba posodobiti več določb navedene direktive. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je v Poročilu o državljanstvu EU za leto 2020 (22) poudarila, da je treba posodobiti, pojasniti in okrepiti pravila o uresničevanju aktivne in pasivne volilne pravice na lokalnih volitvah, da se zagotovi podpora široki in vključujoči udeležbi državljanov Unije
  , ki prebivajo v državi članici, v kateri nimajo državljanstva
  . Ob hkratnem upoštevanju izkušenj, pridobljenih pri uporabi Direktive pri zaporednih
  lokalnih
  volitvah, in sprememb, uvedenih s spremembami Pogodb, bi bilo treba posodobiti več določb navedene direktive.

Sprememba 4

Predlog direktive

Uvodna izjava 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | Volilni postopki za lokalne volitve so v pristojnosti držav članic, ki jih organizirajo v skladu s svojimi posebnimi tradicijami ter mednarodnimi in evropskimi standardi. Države članice bi morale v skladu z Mednarodnim paktom o državljanskih in političnih pravicah ter pravom Evropske konvencije o človekovih pravicah ne le priznavati in spoštovati aktivno in pasivno volilno pravico državljanov Unije, temveč tem državljanom tudi zagotoviti
  preprost
  dostop do njihovih volilnih pravic z odstranitvijo
  čim več
  ovir za udeležbo na volitvah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5)

Volilni postopki za lokalne volitve so v pristojnosti držav članic, ki jih organizirajo v skladu s svojimi posebnimi tradicijami ter mednarodnimi in evropskimi standardi. Države članice bi morale v skladu z Mednarodnim paktom o državljanskih in političnih pravicah ter pravom Evropske konvencije o človekovih pravicah ne le priznavati in spoštovati aktivno in pasivno volilno pravico državljanov Unije, temveč tem državljanom tudi zagotoviti
  preprost
  dostop do njihovih volilnih pravic z odstranitvijo
  čim več
  ovir za udeležbo na volitvah.

| (5) | Volilni postopki za lokalne volitve so v pristojnosti držav članic, ki jih organizirajo v skladu s svojimi
  ustavnimi in
  posebnimi tradicijami ter mednarodnimi in evropskimi standardi. Države članice bi morale v skladu z Mednarodnim paktom o državljanskih in političnih pravicah
  , Konvencijo Združenih narodov o pravicah invalidov
  ter pravom Evropske konvencije o človekovih pravicah ne le priznavati in spoštovati aktivno in pasivno volilno pravico državljanov Unije,
  ki prebivajo v državi članici, v kateri nimajo državljanstva,
  temveč tem državljanom tudi zagotoviti
  poln in učinkovit
  dostop do njihovih volilnih pravic z odstranitvijo
  vseh
  ovir za udeležbo na
  lokalnih
  volitvah
  ter poln dostop do ustreznih informacij
  . |
| --- | --- |

(5)

Volilni postopki za lokalne volitve so v pristojnosti držav članic, ki jih organizirajo v skladu s svojimi
  ustavnimi in
  posebnimi tradicijami ter mednarodnimi in evropskimi standardi. Države članice bi morale v skladu z Mednarodnim paktom o državljanskih in političnih pravicah
  , Konvencijo Združenih narodov o pravicah invalidov
  ter pravom Evropske konvencije o človekovih pravicah ne le priznavati in spoštovati aktivno in pasivno volilno pravico državljanov Unije,
  ki prebivajo v državi članici, v kateri nimajo državljanstva,
  temveč tem državljanom tudi zagotoviti
  poln in učinkovit
  dostop do njihovih volilnih pravic z odstranitvijo
  vseh
  ovir za udeležbo na
  lokalnih
  volitvah
  ter poln dostop do ustreznih informacij
  .

Sprememba 5

Predlog direktive

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | Za zagotovitev, da lahko državljani Unije, ki prebivajo v državi članici,
  niso pa njeni državljani
  , uresničujejo svojo aktivno in pasivno volilno pravico na lokalnih volitvah pod enakimi pogoji kot državljani države članice gostiteljice, bi bilo treba pojasniti pogoje za registracijo in udeležbo na takih volitvah, s čimer bi se zagotovila enaka obravnava državljanov Unije, ki so državljani države članice, v kateri prebivajo, in državljanov Unije, ki
  niso državljani države članice
  , v kateri
  prebivajo
  . Zlasti bi bilo treba državljane Unije, ki želijo uresničevati aktivno in pasivno volilno pravico na lokalnih volitvah v državi članici prebivanja, obravnavati enako, kar zadeva morebitno trajanje prebivanja, ki je pogoj za uresničevanje teh pravic, ter kar zadeva dokazila o izpolnjevanju takega pogoja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

Za zagotovitev, da lahko državljani Unije, ki prebivajo v državi članici,
  niso pa njeni državljani
  , uresničujejo svojo aktivno in pasivno volilno pravico na lokalnih volitvah pod enakimi pogoji kot državljani države članice gostiteljice, bi bilo treba pojasniti pogoje za registracijo in udeležbo na takih volitvah, s čimer bi se zagotovila enaka obravnava državljanov Unije, ki so državljani države članice, v kateri prebivajo, in državljanov Unije, ki
  niso državljani države članice
  , v kateri
  prebivajo
  . Zlasti bi bilo treba državljane Unije, ki želijo uresničevati aktivno in pasivno volilno pravico na lokalnih volitvah v državi članici prebivanja, obravnavati enako, kar zadeva morebitno trajanje prebivanja, ki je pogoj za uresničevanje teh pravic, ter kar zadeva dokazila o izpolnjevanju takega pogoja.

| (6) | Za zagotovitev, da lahko državljani Unije, ki prebivajo v državi članici,
  v kateri nimajo državljanstva
  , uresničujejo svojo aktivno in pasivno volilno pravico na lokalnih volitvah pod enakimi pogoji kot državljani države članice gostiteljice, bi bilo treba pojasniti pogoje za registracijo in udeležbo na takih volitvah, s čimer bi se zagotovila enaka obravnava državljanov Unije, ki so državljani države članice, v kateri prebivajo, in državljanov Unije, ki
  prebivajo v državi članici
  , v kateri
  nimajo državljanstva
  . Zlasti bi bilo treba državljane Unije, ki želijo uresničevati aktivno in pasivno volilno pravico na lokalnih volitvah v državi članici prebivanja, obravnavati enako
  kot državljane te države članice
  , kar zadeva morebitno trajanje prebivanja, ki je pogoj za uresničevanje teh pravic, ter kar zadeva dokazila o izpolnjevanju takega pogoja. |
| --- | --- |

(6)

Za zagotovitev, da lahko državljani Unije, ki prebivajo v državi članici,
  v kateri nimajo državljanstva
  , uresničujejo svojo aktivno in pasivno volilno pravico na lokalnih volitvah pod enakimi pogoji kot državljani države članice gostiteljice, bi bilo treba pojasniti pogoje za registracijo in udeležbo na takih volitvah, s čimer bi se zagotovila enaka obravnava državljanov Unije, ki so državljani države članice, v kateri prebivajo, in državljanov Unije, ki
  prebivajo v državi članici
  , v kateri
  nimajo državljanstva
  . Zlasti bi bilo treba državljane Unije, ki želijo uresničevati aktivno in pasivno volilno pravico na lokalnih volitvah v državi članici prebivanja, obravnavati enako
  kot državljane te države članice
  , kar zadeva morebitno trajanje prebivanja, ki je pogoj za uresničevanje teh pravic, ter kar zadeva dokazila o izpolnjevanju takega pogoja.

Sprememba 6

Predlog direktive

Uvodna izjava 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (7) | Poleg tega se od oseb, ki prebivajo v državi članici,
  niso pa njeni državljani
  , ne bi smelo zahtevati, da morajo izpolnjevati kakršne koli posebne pogoje, da bi lahko uresničevali svojo aktivno ali pasivno volilno pravico na lokalnih volitvah, razen izjemoma, če je drugačna obravnava državljanov in oseb, ki prebivajo v državi članici,
  niso pa njeni državljani
  , upravičena zaradi okoliščin, ki so specifične za slednje in se po njih razlikujejo od prvonavedenih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7)

Poleg tega se od oseb, ki prebivajo v državi članici,
  niso pa njeni državljani
  , ne bi smelo zahtevati, da morajo izpolnjevati kakršne koli posebne pogoje, da bi lahko uresničevali svojo aktivno ali pasivno volilno pravico na lokalnih volitvah, razen izjemoma, če je drugačna obravnava državljanov in oseb, ki prebivajo v državi članici,
  niso pa njeni državljani
  , upravičena zaradi okoliščin, ki so specifične za slednje in se po njih razlikujejo od prvonavedenih.

| (7) | Poleg tega se od oseb, ki prebivajo v državi članici,
  v kateri nimajo državljanstva
  , ne bi smelo zahtevati, da morajo izpolnjevati kakršne koli posebne pogoje, da bi lahko uresničevali svojo aktivno ali pasivno volilno pravico na lokalnih volitvah, razen izjemoma, če je drugačna obravnava državljanov in oseb, ki prebivajo v državi članici,
  v kateri nimajo državljanstva
  , upravičena zaradi
  izjemnih
  okoliščin, ki so specifične za slednje in se po njih razlikujejo od prvonavedenih.
  Vsaka taka drugačna obravnava mora biti v vsakem primeru utemeljena. |
| --- | --- |

(7)

Poleg tega se od oseb, ki prebivajo v državi članici,
  v kateri nimajo državljanstva
  , ne bi smelo zahtevati, da morajo izpolnjevati kakršne koli posebne pogoje, da bi lahko uresničevali svojo aktivno ali pasivno volilno pravico na lokalnih volitvah, razen izjemoma, če je drugačna obravnava državljanov in oseb, ki prebivajo v državi članici,
  v kateri nimajo državljanstva
  , upravičena zaradi
  izjemnih
  okoliščin, ki so specifične za slednje in se po njih razlikujejo od prvonavedenih.
  Vsaka taka drugačna obravnava mora biti v vsakem primeru utemeljena.

Sprememba 7

Predlog direktive

Uvodna izjava 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (8) | Da bi državljanom Unije olajšali uresničevanje aktivne in pasivne volilne pravice v državi, v kateri prebivajo, bi bilo treba
  te
  državljane dovolj zgodaj pred dnevom volitev vpisati v volilni imenik. Formalnosti, ki veljajo za njihovo registracijo, bi morale biti čim bolj preproste. Zadostovati bi moralo, da zadevni državljani Unije predložijo veljavno osebno izkaznico in uradno izjavo z elementi, ki dokazujejo njihovo upravičenost do udeležbe na volitvah. Po registraciji bi morali državljani Unije,
  ki
  prebivajo v državi članici,
  niso pa njeni državljani
  , ostati vpisani v volilni imenik pod enakimi pogoji kot državljani Unije, ki so državljani zadevne države članice, dokler izpolnjujejo pogoje za uresničevanje aktivne volilne pravice. Poleg tega bi morali državljani Unije pristojnim organom zagotoviti kontaktne podatke, da bi jih ti organi lahko redno obveščali. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8)

Da bi državljanom Unije olajšali uresničevanje aktivne in pasivne volilne pravice v državi, v kateri prebivajo, bi bilo treba
  te
  državljane dovolj zgodaj pred dnevom volitev vpisati v volilni imenik. Formalnosti, ki veljajo za njihovo registracijo, bi morale biti čim bolj preproste. Zadostovati bi moralo, da zadevni državljani Unije predložijo veljavno osebno izkaznico in uradno izjavo z elementi, ki dokazujejo njihovo upravičenost do udeležbe na volitvah. Po registraciji bi morali državljani Unije,
  ki
  prebivajo v državi članici,
  niso pa njeni državljani
  , ostati vpisani v volilni imenik pod enakimi pogoji kot državljani Unije, ki so državljani zadevne države članice, dokler izpolnjujejo pogoje za uresničevanje aktivne volilne pravice. Poleg tega bi morali državljani Unije pristojnim organom zagotoviti kontaktne podatke, da bi jih ti organi lahko redno obveščali.

| (8) | Da bi državljanom Unije
  , ki prebivajo v državi članici, v kateri nimajo državljanstva,
  olajšali uresničevanje aktivne in pasivne volilne pravice v državi
  članici
  , v kateri prebivajo, bi
  si morale države članice prizadevati za uvedbo takojšnje registracije volivcev, potem ko državljani Unije izrazijo željo, da bi volili v državi članici prebivanja. Kadar takojšna registracija ni bila uporabljena, bi
  bilo treba državljane dovolj zgodaj pred dnevom volitev vpisati v volilni imenik. Formalnosti, ki veljajo za njihovo registracijo, bi morale biti čim bolj preproste
  , dostopne in podobne v vseh državah članicah
  . Zadostovati bi moralo, da zadevni državljani Unije predložijo veljavno osebno izkaznico in
  v ustrezno utemeljenih primerih
  uradno izjavo z elementi, ki dokazujejo njihovo upravičenost do udeležbe na
  lokalnih
  volitvah. Po registraciji bi morali državljani Unije,
  ki
  prebivajo v državi članici,
  v kateri nimajo državljanstva
  , ostati vpisani v volilni imenik pod enakimi pogoji kot državljani Unije, ki so državljani zadevne države članice, dokler izpolnjujejo pogoje za uresničevanje aktivne volilne pravice. Poleg tega bi morali državljani Unije pristojnim organom zagotoviti kontaktne podatke, da bi jih ti organi lahko redno obveščali.
  Države članice bi morale vzpostaviti ločene volilne imenike za lokalne in evropske volitve. |
| --- | --- |

(8)

Da bi državljanom Unije
  , ki prebivajo v državi članici, v kateri nimajo državljanstva,
  olajšali uresničevanje aktivne in pasivne volilne pravice v državi
  članici
  , v kateri prebivajo, bi
  si morale države članice prizadevati za uvedbo takojšnje registracije volivcev, potem ko državljani Unije izrazijo željo, da bi volili v državi članici prebivanja. Kadar takojšna registracija ni bila uporabljena, bi
  bilo treba državljane dovolj zgodaj pred dnevom volitev vpisati v volilni imenik. Formalnosti, ki veljajo za njihovo registracijo, bi morale biti čim bolj preproste
  , dostopne in podobne v vseh državah članicah
  . Zadostovati bi moralo, da zadevni državljani Unije predložijo veljavno osebno izkaznico in
  v ustrezno utemeljenih primerih
  uradno izjavo z elementi, ki dokazujejo njihovo upravičenost do udeležbe na
  lokalnih
  volitvah. Po registraciji bi morali državljani Unije,
  ki
  prebivajo v državi članici,
  v kateri nimajo državljanstva
  , ostati vpisani v volilni imenik pod enakimi pogoji kot državljani Unije, ki so državljani zadevne države članice, dokler izpolnjujejo pogoje za uresničevanje aktivne volilne pravice. Poleg tega bi morali državljani Unije pristojnim organom zagotoviti kontaktne podatke, da bi jih ti organi lahko redno obveščali.
  Države članice bi morale vzpostaviti ločene volilne imenike za lokalne in evropske volitve.

Sprememba 8

Predlog direktive

Uvodna izjava 8 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (8a) | Države članice bi morale poskrbeti, da se pri vlogah za kandidaturo in predložitev seznama kandidatov spoštujejo demokratični, sorazmerni in pregledni standardi ter da se uporabljajo za državljane Unije, ki so državljani države članice, v kateri prebivajo, in državljane Unije, ki prebivajo v državi članici, v kateri nimajo državljanstva. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8a)

Države članice bi morale poskrbeti, da se pri vlogah za kandidaturo in predložitev seznama kandidatov spoštujejo demokratični, sorazmerni in pregledni standardi ter da se uporabljajo za državljane Unije, ki so državljani države članice, v kateri prebivajo, in državljane Unije, ki prebivajo v državi članici, v kateri nimajo državljanstva.

Sprememba 9

Predlog direktive

Uvodna izjava 8 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (8b) | Da bi se državljanom Unije, ki prebivajo v državi članici, v kateri nimajo državljanstva, dejansko omogočilo uresničevanje pasivne volilne pravice na lokalnih volitvah, nacionalne politične stranke članstva ne bi smele pogojevati z državljanstvom države članice izvolitve. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8b)

Da bi se državljanom Unije, ki prebivajo v državi članici, v kateri nimajo državljanstva, dejansko omogočilo uresničevanje pasivne volilne pravice na lokalnih volitvah, nacionalne politične stranke članstva ne bi smele pogojevati z državljanstvom države članice izvolitve.

Sprememba 10

Predlog direktive

Uvodna izjava 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (10) | Pasivna volilna pravica se lahko odvzame s posamično odločbo organov bodisi države članice prebivanja ali matične države članice. Z vidika političnega pomena nosilcev lokalnih funkcij bi morale biti države članice upravičene, da od matične države članice pridobijo informacije o tem, da je bila kandidatu odvzeta pasivna volilna pravica v njegovi matični državi članici. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10)

Pasivna volilna pravica se lahko odvzame s posamično odločbo organov bodisi države članice prebivanja ali matične države članice. Z vidika političnega pomena nosilcev lokalnih funkcij bi morale biti države članice upravičene, da od matične države članice pridobijo informacije o tem, da je bila kandidatu odvzeta pasivna volilna pravica v njegovi matični državi članici.

| (10) | Pasivna volilna pravica se lahko odvzame s posamično odločbo organov bodisi države članice prebivanja bodisi matične države članice. Z vidika političnega pomena nosilcev lokalnih funkcij bi morale biti države članice upravičene, da od matične države članice
  neposredno
  pridobijo informacije o tem, da je bila kandidatu odvzeta pasivna volilna pravica v njegovi matični državi članici.
  Odločitve, s katerimi se državljanom Unije odvzame pravna sposobnost zaradi invalidnosti, ki jih sprejme njihova matična država članica, ne bi smele pomeniti, da nimajo volilne pravice v državi članici prebivanja, pod pogojem, da zakonodaja države članice prebivanja to pravico brez omejitev zagotavlja vsem invalidom. |
| --- | --- |

(10)

Pasivna volilna pravica se lahko odvzame s posamično odločbo organov bodisi države članice prebivanja bodisi matične države članice. Z vidika političnega pomena nosilcev lokalnih funkcij bi morale biti države članice upravičene, da od matične države članice
  neposredno
  pridobijo informacije o tem, da je bila kandidatu odvzeta pasivna volilna pravica v njegovi matični državi članici.
  Odločitve, s katerimi se državljanom Unije odvzame pravna sposobnost zaradi invalidnosti, ki jih sprejme njihova matična država članica, ne bi smele pomeniti, da nimajo volilne pravice v državi članici prebivanja, pod pogojem, da zakonodaja države članice prebivanja to pravico brez omejitev zagotavlja vsem invalidom.

Sprememba 11

Predlog direktive

Uvodna izjava 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (11) | Naloge izvršilnih organov temeljnih lokalnih skupnosti lahko vključujejo sodelovanje pri delovanju državne uprave in pri varovanju splošnega interesa, zato bi moralo biti državam članicam omogočeno, da ohranijo te funkcije za svoje državljane ob polnem spoštovanju načela sorazmernosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11)

Naloge izvršilnih organov temeljnih lokalnih skupnosti lahko vključujejo sodelovanje pri delovanju državne uprave in pri varovanju splošnega interesa, zato bi moralo biti državam članicam omogočeno, da ohranijo te funkcije za svoje državljane ob polnem spoštovanju načela sorazmernosti.

črtano

Sprememba 12

Predlog direktive

Uvodna izjava 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (12) | Državam članicam bi moralo biti tudi omogočeno, da sodelovanje izvoljenih lokalnih funkcionarjev na volitvah v parlamentarno skupščino pridržijo za lastne državljane. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12)

Državam članicam bi moralo biti tudi omogočeno, da sodelovanje izvoljenih lokalnih funkcionarjev na volitvah v parlamentarno skupščino pridržijo za lastne državljane.

črtano

Sprememba 13

Predlog direktive

Uvodna izjava 14

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (14) | Aktivna in pasivna volilna pravica državljanov Unije, ki prebivajo v državi članici,
  niso pa njeni državljani
  , na lokalnih volitvah v državi članici prebivanja ne nadomešča aktivne in pasivne volilne pravice v državi članici, katere državljan je državljan Unije. Zato je treba zagotoviti, da se spoštuje svoboda državljanov Unije, da se odločijo, ali se bodo udeležili lokalnih volitev v državi članici, v kateri prebivajo, ali ne, in da lahko ti državljani izrazijo svojo željo, da bi aktivno volilno pravico uresničevali v državi članici prebivanja.
  Države članice, v katerih glasovanje ni obvezno, zato lahko določijo, da se te državljane samodejno vpiše v volilni imenik. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14)

Aktivna in pasivna volilna pravica državljanov Unije, ki prebivajo v državi članici,
  niso pa njeni državljani
  , na lokalnih volitvah v državi članici prebivanja ne nadomešča aktivne in pasivne volilne pravice v državi članici, katere državljan je državljan Unije. Zato je treba zagotoviti, da se spoštuje svoboda državljanov Unije, da se odločijo, ali se bodo udeležili lokalnih volitev v državi članici, v kateri prebivajo, ali ne, in da lahko ti državljani izrazijo svojo željo, da bi aktivno volilno pravico uresničevali v državi članici prebivanja.
  Države članice, v katerih glasovanje ni obvezno, zato lahko določijo, da se te državljane samodejno vpiše v volilni imenik.

| (14) | Aktivna in pasivna volilna pravica državljanov Unije, ki prebivajo v državi članici,
  v kateri nimajo državljanstva
  , na lokalnih volitvah v državi članici prebivanja ne nadomešča aktivne in pasivne volilne pravice v državi članici, katere državljan je državljan Unije. Zato je treba zagotoviti, da se spoštuje svoboda državljanov Unije, da se odločijo, ali se bodo udeležili lokalnih volitev v državi članici, v kateri prebivajo, ali ne, in da lahko ti državljani izrazijo svojo željo, da bi aktivno volilno pravico uresničevali v državi članici prebivanja. |
| --- | --- |

(14)

Aktivna in pasivna volilna pravica državljanov Unije, ki prebivajo v državi članici,
  v kateri nimajo državljanstva
  , na lokalnih volitvah v državi članici prebivanja ne nadomešča aktivne in pasivne volilne pravice v državi članici, katere državljan je državljan Unije. Zato je treba zagotoviti, da se spoštuje svoboda državljanov Unije, da se odločijo, ali se bodo udeležili lokalnih volitev v državi članici, v kateri prebivajo, ali ne, in da lahko ti državljani izrazijo svojo željo, da bi aktivno volilno pravico uresničevali v državi članici prebivanja.

Sprememba 14

Predlog direktive

Uvodna izjava 15

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (15) | Dostopnost informacij o volilnih pravicah in postopkih je ključni element pri zagotavljanju učinkovitega uresničevanja pravice iz člena 20(2), točka (b), in člena 22(1) PDEU. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15)

Dostopnost informacij o volilnih pravicah in postopkih je ključni element pri zagotavljanju učinkovitega uresničevanja pravice iz člena 20(2), točka (b), in člena 22(1) PDEU.

| (15) | Dostopnost informacij o volilnih pravicah in postopkih je ključni element pri zagotavljanju učinkovitega uresničevanja pravice iz člena 20(2), točka (b), in člena 22(1) PDEU.
  Državljani Unije, ki prebivajo v državi članici, v kateri nimajo državljanstva, bi morali ob prihodu v državo članico imeti dostop do informacij o volilnih pravicah in postopkih, in sicer redno in dovolj zgodaj pred lokalnimi volitvami. Prav tako bi jih bilo treba obvestiti o tem, da obstajajo ločeni volilni imeniki za lokalne volitve in volitve v Evropski parlament. |
| --- | --- |

(15)

Dostopnost informacij o volilnih pravicah in postopkih je ključni element pri zagotavljanju učinkovitega uresničevanja pravice iz člena 20(2), točka (b), in člena 22(1) PDEU.
  Državljani Unije, ki prebivajo v državi članici, v kateri nimajo državljanstva, bi morali ob prihodu v državo članico imeti dostop do informacij o volilnih pravicah in postopkih, in sicer redno in dovolj zgodaj pred lokalnimi volitvami. Prav tako bi jih bilo treba obvestiti o tem, da obstajajo ločeni volilni imeniki za lokalne volitve in volitve v Evropski parlament.

Sprememba 15

Predlog direktive

Uvodna izjava 16

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (16) | Pomanjkanje ustreznih informacij v okviru volilnih postopkov vpliva na državljane pri uresničevanju njihovih volilnih pravic, ki so del pravic, ki jih imajo kot državljani Unije. Prav tako vpliva na zmožnost pristojnih organov, da uveljavljajo svoje pravice in izpolnjujejo svoje obveznosti. Od držav članic bi se moralo zahtevati, da imenujejo organe s posebno odgovornostjo za zagotavljanje ustreznih informacij državljanom Unije o njihovih pravicah v skladu s členom 20(2), točka (b), in členom 22(1) PDEU ter o nacionalnih pravilih in postopkih za organizacijo lokalnih volitev in udeležbo na njih. Da bi zagotovili učinkovito komuniciranje, bi bilo treba informacije zagotoviti v jasni in razumljivi obliki. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16)

Pomanjkanje ustreznih informacij v okviru volilnih postopkov vpliva na državljane pri uresničevanju njihovih volilnih pravic, ki so del pravic, ki jih imajo kot državljani Unije. Prav tako vpliva na zmožnost pristojnih organov, da uveljavljajo svoje pravice in izpolnjujejo svoje obveznosti. Od držav članic bi se moralo zahtevati, da imenujejo organe s posebno odgovornostjo za zagotavljanje ustreznih informacij državljanom Unije o njihovih pravicah v skladu s členom 20(2), točka (b), in členom 22(1) PDEU ter o nacionalnih pravilih in postopkih za organizacijo lokalnih volitev in udeležbo na njih. Da bi zagotovili učinkovito komuniciranje, bi bilo treba informacije zagotoviti v jasni in razumljivi obliki.

| (16) | Pomanjkanje ustreznih informacij v okviru volilnih postopkov vpliva na državljane pri uresničevanju njihovih volilnih pravic, ki so del pravic, ki jih imajo kot državljani Unije. Prav tako vpliva na zmožnost pristojnih organov, da uveljavljajo svoje pravice in izpolnjujejo svoje obveznosti. Od držav članic bi se moralo zahtevati, da imenujejo organe s posebno odgovornostjo za zagotavljanje ustreznih informacij državljanom Unije o njihovih pravicah v skladu s členom 20(2), točka (b), in členom 22(1) PDEU ter o nacionalnih pravilih in postopkih za organizacijo lokalnih volitev in udeležbo na njih
  ter informacij o volilnem in političnem sistemu, vključno s pooblastili temeljnih lokalnih skupnosti. Ti organi bi morali usklajevati informacijske kampanje skupaj z lokalnimi organi in, kadar je to mogoče, organizacijami civilne družbe ter bi morali uporabljati najrazličnejše informacijske kanale
  . Da bi zagotovili učinkovito komuniciranje, bi bilo treba informacije zagotoviti
  pravočasno in redno
  v jasni in razumljivi obliki
  , po možnosti tako, da pri tem ne bi bila presežena težavnost B1 (srednja stopnja) skupnega evropskega referenčnega okvira za jezike Sveta Evrope
  . |
| --- | --- |

(16)

Pomanjkanje ustreznih informacij v okviru volilnih postopkov vpliva na državljane pri uresničevanju njihovih volilnih pravic, ki so del pravic, ki jih imajo kot državljani Unije. Prav tako vpliva na zmožnost pristojnih organov, da uveljavljajo svoje pravice in izpolnjujejo svoje obveznosti. Od držav članic bi se moralo zahtevati, da imenujejo organe s posebno odgovornostjo za zagotavljanje ustreznih informacij državljanom Unije o njihovih pravicah v skladu s členom 20(2), točka (b), in členom 22(1) PDEU ter o nacionalnih pravilih in postopkih za organizacijo lokalnih volitev in udeležbo na njih
  ter informacij o volilnem in političnem sistemu, vključno s pooblastili temeljnih lokalnih skupnosti. Ti organi bi morali usklajevati informacijske kampanje skupaj z lokalnimi organi in, kadar je to mogoče, organizacijami civilne družbe ter bi morali uporabljati najrazličnejše informacijske kanale
  . Da bi zagotovili učinkovito komuniciranje, bi bilo treba informacije zagotoviti
  pravočasno in redno
  v jasni in razumljivi obliki
  , po možnosti tako, da pri tem ne bi bila presežena težavnost B1 (srednja stopnja) skupnega evropskega referenčnega okvira za jezike Sveta Evrope
  .

Sprememba 16

Predlog direktive

Uvodna izjava 17

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (17) | Za boljšo dostopnost volilnih informacij bi morale biti take informacije na voljo
  vsaj
  v 
  enem uradnem jeziku
  Unije
  , ki ni uradni jezik države članice gostiteljice
  in
  ki ga dobro razume največje možno število državljanov
  Unije, ki
  prebivajo na ozemlju države članice gostiteljice. Države članice lahko na določenih delih svojega ozemlja ali v določenih regijah uporabijo različne uradne jezike Unije, odvisno od jezika, ki ga razume največja skupina državljanov
  Unije
  , ki tam prebivajo
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17)

Za boljšo dostopnost volilnih informacij bi morale biti take informacije na voljo
  vsaj
  v 
  enem uradnem jeziku
  Unije
  , ki ni uradni jezik države članice gostiteljice
  in
  ki ga dobro razume največje možno število državljanov
  Unije, ki
  prebivajo na ozemlju države članice gostiteljice. Države članice lahko na določenih delih svojega ozemlja ali v določenih regijah uporabijo različne uradne jezike Unije, odvisno od jezika, ki ga razume največja skupina državljanov
  Unije
  , ki tam prebivajo
  .

| (17) | Za boljšo dostopnost volilnih informacij bi morale biti take informacije na voljo v 
  vseh uradnih jezikih
  Unije in
  , kadar jih organi nudijo, v izbranem jeziku volivca
  Unije, ki
  bi moral imeti možnost navesti ob registraciji. Komisija bi morala po potrebi zagotoviti podporo državam članicam pri prevajanju informacij o postopkih registracije in volilnih postopkih v uradne jezike
  Unije. |
| --- | --- |

(17)

Za boljšo dostopnost volilnih informacij bi morale biti take informacije na voljo v 
  vseh uradnih jezikih
  Unije in
  , kadar jih organi nudijo, v izbranem jeziku volivca
  Unije, ki
  bi moral imeti možnost navesti ob registraciji. Komisija bi morala po potrebi zagotoviti podporo državam članicam pri prevajanju informacij o postopkih registracije in volilnih postopkih v uradne jezike
  Unije.

Sprememba 17

Predlog direktive

Uvodna izjava 18

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (18) | Vsako odstopanje od splošnih pravil te direktive mora biti na podlagi člena 22 (1) PDEU utemeljeno s težavami, značilnimi za neko državo članico, ter mora biti v skladu z zahtevami člena 52 Listine, vključno s tem, da morajo biti vse omejitve uresničevanja aktivne in pasivne volilne pravice na lokalnih volitvah predpisane z zakonom ter da zanje veljata načeli sorazmernosti in nujnosti. Poleg tega je treba vsako odstopanje preveriti že zaradi njegove narave, kakor je določeno v členu 47 Listine. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(18)

Vsako odstopanje od splošnih pravil te direktive mora biti na podlagi člena 22 (1) PDEU utemeljeno s težavami, značilnimi za neko državo članico, ter mora biti v skladu z zahtevami člena 52 Listine, vključno s tem, da morajo biti vse omejitve uresničevanja aktivne in pasivne volilne pravice na lokalnih volitvah predpisane z zakonom ter da zanje veljata načeli sorazmernosti in nujnosti. Poleg tega je treba vsako odstopanje preveriti že zaradi njegove narave, kakor je določeno v členu 47 Listine.

| (18) | Vsako odstopanje od splošnih pravil te direktive mora biti na podlagi člena 22(1) PDEU utemeljeno s težavami, značilnimi za neko državo članico, ter mora biti v skladu z zahtevami člena 52 Listine, vključno s tem, da morajo biti vse omejitve uresničevanja aktivne in pasivne volilne pravice
  državljanov Unije, ki prebivajo v državi članici, v kateri nimajo državljanstva,
  na lokalnih volitvah predpisane z zakonom ter da zanje veljata načeli sorazmernosti in nujnosti. Poleg tega je treba vsako odstopanje preveriti že zaradi njegove narave, kakor je določeno v členu 47 Listine.
  Ker države članice omejeno uporabljajo možnosti odstopanja od splošnih pravil iz Direktive 94/80/ES, se te možnosti za odstopanje ne bi smele več nuditi. |
| --- | --- |

(18)

Vsako odstopanje od splošnih pravil te direktive mora biti na podlagi člena 22(1) PDEU utemeljeno s težavami, značilnimi za neko državo članico, ter mora biti v skladu z zahtevami člena 52 Listine, vključno s tem, da morajo biti vse omejitve uresničevanja aktivne in pasivne volilne pravice
  državljanov Unije, ki prebivajo v državi članici, v kateri nimajo državljanstva,
  na lokalnih volitvah predpisane z zakonom ter da zanje veljata načeli sorazmernosti in nujnosti. Poleg tega je treba vsako odstopanje preveriti že zaradi njegove narave, kakor je določeno v členu 47 Listine.
  Ker države članice omejeno uporabljajo možnosti odstopanja od splošnih pravil iz Direktive 94/80/ES, se te možnosti za odstopanje ne bi smele več nuditi.

Sprememba 18

Predlog direktive

Uvodna izjava 19

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (19) | Takšni posebni problemi lahko nastanejo v državi članici, v kateri je delež državljanov Unije z volilno pravico, ki prebivajo v tej državi, niso pa njeni državljani, precej nad povprečjem. Odstopanja so upravičena, kadar je takih državljanov več kot 20 % skupnega volilnega telesa. Ta odstopanja morajo temeljiti na merilu trajanja prebivanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(19)

Takšni posebni problemi lahko nastanejo v državi članici, v kateri je delež državljanov Unije z volilno pravico, ki prebivajo v tej državi, niso pa njeni državljani, precej nad povprečjem. Odstopanja so upravičena, kadar je takih državljanov več kot 20 % skupnega volilnega telesa. Ta odstopanja morajo temeljiti na merilu trajanja prebivanja.

črtano

Sprememba 19

Predlog direktive

Uvodna izjava 20

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (20) | Države članice, v katerih delež državljanov Unije z volilno pravico, ki niso njihovi državljani, presega 20 % skupnega števila državljanov Unije z volilno pravico, ki tam prebivajo, bi morale imeti možnost, da v skladu s členom 22(1) PDEU posebej uredijo vprašanja v zvezi s sestavo seznamov kandidatov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(20)

Države članice, v katerih delež državljanov Unije z volilno pravico, ki niso njihovi državljani, presega 20 % skupnega števila državljanov Unije z volilno pravico, ki tam prebivajo, bi morale imeti možnost, da v skladu s členom 22(1) PDEU posebej uredijo vprašanja v zvezi s sestavo seznamov kandidatov.

črtano

Sprememba 20

Predlog direktive

Uvodna izjava 21

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (21) | Treba je upoštevati dejstvo, da imajo v nekaterih državah članicah prebivalci, ki so državljani drugih držav članic, aktivno volilno pravico na volitvah v državni parlament, in je zato mogoče ublažiti formalnosti, ki jih določa ta direktiva. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(21)

Treba je upoštevati dejstvo, da imajo v nekaterih državah članicah prebivalci, ki so državljani drugih držav članic, aktivno volilno pravico na volitvah v državni parlament, in je zato mogoče ublažiti formalnosti, ki jih določa ta direktiva.

črtano

Sprememba 21

Predlog direktive

Uvodna izjava 22

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (22) | Za Kraljevino Belgijo je značilno vzdrževanje posebnosti in ravnotežja, glede na to, da členi 1 do 4 njene ustave določajo tri uradne jezike in ozemeljsko delitev v regije in skupnosti, zaradi katerih bi lahko popolna uporaba te direktive v nekaterih lokalnih skupnostih imela take posledice, da bi bilo treba zagotoviti možnost odstopanja od določb te direktive, zato da bi se lahko upoštevale te posebnosti in ravnotežja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(22)

Za Kraljevino Belgijo je značilno vzdrževanje posebnosti in ravnotežja, glede na to, da členi 1 do 4 njene ustave določajo tri uradne jezike in ozemeljsko delitev v regije in skupnosti, zaradi katerih bi lahko popolna uporaba te direktive v nekaterih lokalnih skupnostih imela take posledice, da bi bilo treba zagotoviti možnost odstopanja od določb te direktive, zato da bi se lahko upoštevale te posebnosti in ravnotežja.

črtano

Sprememba 22

Predlog direktive

Uvodna izjava 23

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (23) | Podatki o uresničevanju pravic in uporabi te direktive so
  lahko koristni pri opredelitvi
  ukrepov, potrebnih za zagotavljanje učinkovitega uresničevanja volilnih pravic državljanov Unije. Da bi se izboljšalo
  zbiranje podatkov
  za lokalne volitve, je treba uvesti redno spremljanje izvajanja in poročanje držav članic o izvajanju, ki bi moralo poleg statističnih podatkov vključevati tudi informacije o ukrepih, sprejetih v podporo udeležbi državljanov Unije, ki prebivajo v državi članici, niso pa njeni državljani, na volitvah. Komisija bi morala oceniti uporabo te direktive, vključno s kakršnimi koli spremembami v volilnem telesu, nastalimi od začetka njene veljavnosti, in predložiti poročilo v zvezi s tem Evropskemu parlamentu in Svetu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(23)

Podatki o uresničevanju pravic in uporabi te direktive so
  lahko koristni pri opredelitvi
  ukrepov, potrebnih za zagotavljanje učinkovitega uresničevanja volilnih pravic državljanov Unije. Da bi se izboljšalo
  zbiranje podatkov
  za lokalne volitve, je treba uvesti redno spremljanje izvajanja in poročanje držav članic o izvajanju, ki bi moralo poleg statističnih podatkov vključevati tudi informacije o ukrepih, sprejetih v podporo udeležbi državljanov Unije, ki prebivajo v državi članici, niso pa njeni državljani, na volitvah. Komisija bi morala oceniti uporabo te direktive, vključno s kakršnimi koli spremembami v volilnem telesu, nastalimi od začetka njene veljavnosti, in predložiti poročilo v zvezi s tem Evropskemu parlamentu in Svetu.

| (23) | Podatki o uresničevanju pravic in uporabi te direktive so
  pomembni za ocenjevanje ustrezne politike Unije in za opredelitev
  ukrepov, potrebnih za zagotavljanje učinkovitega uresničevanja volilnih pravic državljanov Unije. Da bi se izboljšal
  način, kako države članice zbirajo in poročajo podatke
  za lokalne volitve, je treba uvesti redno spremljanje izvajanja in poročanje držav članic o izvajanju, ki bi moralo poleg statističnih podatkov vključevati tudi informacije o ukrepih, sprejetih v podporo udeležbi državljanov Unije,
  ki prebivajo v državi članici, v kateri nimajo državljanstva, tudi invalidov,
  na volitvah.
  Te podatke bi bilo treba zbirati pregledno in varno v vseh državah članicah ter na podlagi istih kazalnikov.
  Komisija
  bi morala v ta namen določiti skupne kazalnike za zadevne statistične podatke, ki jih zagotavljajo države članice.
  Komisija bi morala oceniti uporabo te direktive, vključno s kakršnimi koli spremembami v volilnem telesu, nastalimi od začetka njene veljavnosti, in predložiti poročilo v zvezi s tem Evropskemu parlamentu in Svetu. |
| --- | --- |

(23)

Podatki o uresničevanju pravic in uporabi te direktive so
  pomembni za ocenjevanje ustrezne politike Unije in za opredelitev
  ukrepov, potrebnih za zagotavljanje učinkovitega uresničevanja volilnih pravic državljanov Unije. Da bi se izboljšal
  način, kako države članice zbirajo in poročajo podatke
  za lokalne volitve, je treba uvesti redno spremljanje izvajanja in poročanje držav članic o izvajanju, ki bi moralo poleg statističnih podatkov vključevati tudi informacije o ukrepih, sprejetih v podporo udeležbi državljanov Unije,
  ki prebivajo v državi članici, v kateri nimajo državljanstva, tudi invalidov,
  na volitvah.
  Te podatke bi bilo treba zbirati pregledno in varno v vseh državah članicah ter na podlagi istih kazalnikov.
  Komisija
  bi morala v ta namen določiti skupne kazalnike za zadevne statistične podatke, ki jih zagotavljajo države članice.
  Komisija bi morala oceniti uporabo te direktive, vključno s kakršnimi koli spremembami v volilnem telesu, nastalimi od začetka njene veljavnosti, in predložiti poročilo v zvezi s tem Evropskemu parlamentu in Svetu.

Sprememba 23

Predlog direktive

Uvodna izjava 24

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (24) | Komisija mora opraviti lastno oceno uporabe te direktive v razumnem obdobju po začetku njene veljavnosti v tesni povezavi z oceno uporabe (23) Direktive Sveta 93/109/ES z dne 6. decembra 1993 o podrobni ureditvi uresničevanja aktivne in pasivne volilne pravice na volitvah v Evropski parlament za državljane Unije, ki prebivajo v državi članici,
  niso pa njeni državljani
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(24)

Komisija mora opraviti lastno oceno uporabe te direktive v razumnem obdobju po začetku njene veljavnosti v tesni povezavi z oceno uporabe (23) Direktive Sveta 93/109/ES z dne 6. decembra 1993 o podrobni ureditvi uresničevanja aktivne in pasivne volilne pravice na volitvah v Evropski parlament za državljane Unije, ki prebivajo v državi članici,
  niso pa njeni državljani
  .

| (24) | Komisija mora opraviti lastno oceno uporabe te direktive v razumnem obdobju po začetku njene veljavnosti v tesni povezavi z oceno uporabe (23) Direktive Sveta 93/109/ES z dne 6. decembra 1993 o podrobni ureditvi uresničevanja aktivne in pasivne volilne pravice na volitvah v Evropski parlament za državljane Unije, ki prebivajo v državi članici,
  v kateri nimajo državljanstva. Oceni bi moral po potrebi slediti zakonodajni predlog o spremembi te direktive. |
| --- | --- |

(24)

Komisija mora opraviti lastno oceno uporabe te direktive v razumnem obdobju po začetku njene veljavnosti v tesni povezavi z oceno uporabe (23) Direktive Sveta 93/109/ES z dne 6. decembra 1993 o podrobni ureditvi uresničevanja aktivne in pasivne volilne pravice na volitvah v Evropski parlament za državljane Unije, ki prebivajo v državi članici,
  v kateri nimajo državljanstva. Oceni bi moral po potrebi slediti zakonodajni predlog o spremembi te direktive.

Sprememba 24

Predlog direktive

Uvodna izjava 26

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (26) | Države članice so se z ratifikacijo, Unija pa s sklenitvijo (25) Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov zavezale, da bodo zagotovile skladnost s Konvencijo, vključno s členom 29 o udeležbi v političnem in javnem življenju. Da bi se
  podprla
  vključujoča in enakopravna volilna udeležba invalidov, bi bilo treba pri ureditvi, v skladu s katero lahko državljani Unije, ki prebivajo v državi članici,
  niso pa njeni državljani
  , v njej uresničujejo svojo aktivno in pasivno volilno pravico na lokalnih volitvah, ustrezno upoštevati potrebe invalidov in starejših državljanov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(26)

Države članice so se z ratifikacijo, Unija pa s sklenitvijo (25) Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov zavezale, da bodo zagotovile skladnost s Konvencijo, vključno s členom 29 o udeležbi v političnem in javnem življenju. Da bi se
  podprla
  vključujoča in enakopravna volilna udeležba invalidov, bi bilo treba pri ureditvi, v skladu s katero lahko državljani Unije, ki prebivajo v državi članici,
  niso pa njeni državljani
  , v njej uresničujejo svojo aktivno in pasivno volilno pravico na lokalnih volitvah, ustrezno upoštevati potrebe invalidov in starejših državljanov.

| (26) | Države članice so se z ratifikacijo, Unija pa s sklenitvijo (25) Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov zavezale, da bodo zagotovile skladnost s Konvencijo, vključno s členom 29 o udeležbi v političnem in javnem življenju. Da bi se
  zagotovila
  vključujoča in enakopravna volilna udeležba invalidov,
  zlasti ob upoštevanju znatnega vpliva, ki ga lahko imajo lokalne odločitve na vprašanja dostopnosti ter življenje invalidov in starejših državljanov,
  bi bilo treba pri ureditvi, v skladu s katero lahko državljani Unije, ki prebivajo v državi članici,
  v kateri nimajo državljanstva
  , v njej uresničujejo svojo aktivno in pasivno volilno pravico na lokalnih volitvah, ustrezno upoštevati
  posebne
  potrebe invalidov in starejših državljanov.
  Države članice bi morale predvsem razmisliti o uvedbi ustreznih ureditev, prilagojenih nacionalnim volilnim postopkom, da bi olajšale glasovanje invalidom, kot so možnost izbire volišča, zaprta volišča na ključnih lokacijah ter uporaba podpornih tehnologij, formatov in tehnik, kot so brajica, veliki tisk, zvočne informacije, tipni naglasi, lahko berljive informacije in sporazumevanje z znakovnim jezikom. Države članice bi morale poleg tega omogočiti, da bo invalidom na njihovo prošnjo pri glasovanju pomagala oseba, ki jo sami izberejo. Države članice bi si morale prizadevati za zagotovitev možnosti glasovanja po pošti in lahko zagotovijo druga dopolnilna orodja za olajšanje glasovanja, kot so predčasno fizično glasovanje, glasovanje prek pooblaščenca ter elektronsko in spletno glasovanje. |
| --- | --- |

(26)

Države članice so se z ratifikacijo, Unija pa s sklenitvijo (25) Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov zavezale, da bodo zagotovile skladnost s Konvencijo, vključno s členom 29 o udeležbi v političnem in javnem življenju. Da bi se
  zagotovila
  vključujoča in enakopravna volilna udeležba invalidov,
  zlasti ob upoštevanju znatnega vpliva, ki ga lahko imajo lokalne odločitve na vprašanja dostopnosti ter življenje invalidov in starejših državljanov,
  bi bilo treba pri ureditvi, v skladu s katero lahko državljani Unije, ki prebivajo v državi članici,
  v kateri nimajo državljanstva
  , v njej uresničujejo svojo aktivno in pasivno volilno pravico na lokalnih volitvah, ustrezno upoštevati
  posebne
  potrebe invalidov in starejših državljanov.
  Države članice bi morale predvsem razmisliti o uvedbi ustreznih ureditev, prilagojenih nacionalnim volilnim postopkom, da bi olajšale glasovanje invalidom, kot so možnost izbire volišča, zaprta volišča na ključnih lokacijah ter uporaba podpornih tehnologij, formatov in tehnik, kot so brajica, veliki tisk, zvočne informacije, tipni naglasi, lahko berljive informacije in sporazumevanje z znakovnim jezikom. Države članice bi morale poleg tega omogočiti, da bo invalidom na njihovo prošnjo pri glasovanju pomagala oseba, ki jo sami izberejo. Države članice bi si morale prizadevati za zagotovitev možnosti glasovanja po pošti in lahko zagotovijo druga dopolnilna orodja za olajšanje glasovanja, kot so predčasno fizično glasovanje, glasovanje prek pooblaščenca ter elektronsko in spletno glasovanje.

Sprememba 25

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 1 – točka d a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (da) | „volivec Unije“ pomeni vsakega državljana Unije, ki ima v skladu s to direktivo v državi članici prebivanja pravico voliti na lokalnih volitvah; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(da)

„volivec Unije“ pomeni vsakega državljana Unije, ki ima v skladu s to direktivo v državi članici prebivanja pravico voliti na lokalnih volitvah;

Sprememba 26

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 1 – točka d b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (db) | „državljan Unije s pasivno volilno pravico“ pomeni vsakega državljana Unije, ki ima v skladu s to direktivo v državi članici prebivanja pravico do kandidiranja na lokalnih volitvah; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(db)

„državljan Unije s pasivno volilno pravico“ pomeni vsakega državljana Unije, ki ima v skladu s to direktivo v državi članici prebivanja pravico do kandidiranja na lokalnih volitvah;

Sprememba 27

Predlog direktive

Člen 4 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Če
  so morali
  državljani države članice prebivanja
  za uresničevanje aktivne in pasivne volilne pravice
  prebivati določeno minimalno obdobje na ozemlju te države, se šteje, da so
  osebe z aktivno
  in
  pasivno volilno pravico na podlagi člena 3 izpolnile
  ta pogoj, če so 
  prebivale
  v drugih državah članicah
  enako obdobje
  . | 1.   Če
  morajo
  državljani države članice prebivanja
  , da bi pridobili aktivno ali pasivno volilno pravico,
  prebivati določeno minimalno obdobje na ozemlju te države, se šteje, da so
  volivci Unije
  in
  državljani Unije s pasivno volilno pravico izpolnili
  ta pogoj, če so
  enako dolgo prebivali
  v drugih državah članicah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Če
  so morali
  državljani države članice prebivanja
  za uresničevanje aktivne in pasivne volilne pravice
  prebivati določeno minimalno obdobje na ozemlju te države, se šteje, da so
  osebe z aktivno
  in
  pasivno volilno pravico na podlagi člena 3 izpolnile
  ta pogoj, če so 
  prebivale
  v drugih državah članicah
  enako obdobje
  .

1.   Če
  morajo
  državljani države članice prebivanja
  , da bi pridobili aktivno ali pasivno volilno pravico,
  prebivati določeno minimalno obdobje na ozemlju te države, se šteje, da so
  volivci Unije
  in
  državljani Unije s pasivno volilno pravico izpolnili
  ta pogoj, če so
  enako dolgo prebivali
  v drugih državah članicah.

Sprememba 28

Sprememba 28

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 4 – odstavek 2

Člen 4 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Če imajo lahko v skladu z zakoni države članice prebivanja njeni državljani aktivno in pasivno volilno pravico samo v temeljni lokalni skupnosti, v kateri imajo glavno prebivališče, velja navedeni pogoj tudi za
  osebe, ki imajo aktivno in
  pasivno volilno pravico 
  na podlagi člena 3
  . | 2.   Če imajo lahko v skladu z zakoni države članice prebivanja njeni državljani aktivno in pasivno volilno pravico samo v temeljni lokalni skupnosti, v kateri imajo glavno prebivališče, velja navedeni pogoj tudi za
  volivce Unije in državljane Unije s
  pasivno volilno pravico. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Če imajo lahko v skladu z zakoni države članice prebivanja njeni državljani aktivno in pasivno volilno pravico samo v temeljni lokalni skupnosti, v kateri imajo glavno prebivališče, velja navedeni pogoj tudi za
  osebe, ki imajo aktivno in
  pasivno volilno pravico 
  na podlagi člena 3
  .

2.   Če imajo lahko v skladu z zakoni države članice prebivanja njeni državljani aktivno in pasivno volilno pravico samo v temeljni lokalni skupnosti, v kateri imajo glavno prebivališče, velja navedeni pogoj tudi za
  volivce Unije in državljane Unije s
  pasivno volilno pravico.

Sprememba 29

Sprememba 29

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 5 – odstavek 1

Člen 5 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice prebivanja lahko določijo, da se državljanom Unije, ki se jim je s posamično odločbo po civilnem pravu ali z odločbo kazenskega prava odvzela pasivna volilna pravica po zakonu matične države članice, onemogoči, da uresničujejo to pravico na lokalnih volitvah. | 1.   Države članice prebivanja lahko določijo, da se državljanom Unije, ki se jim je s posamično odločbo po civilnem pravu ali z odločbo kazenskega prava odvzela pasivna volilna pravica po zakonu matične države članice, onemogoči, da uresničujejo to pravico na lokalnih volitvah.
  Vendar odločitve, s katerimi se državljanom Unije odvzame pravna sposobnost zaradi invalidnosti, ki jih sprejme njihova matična država članica, ne pomenijo, da niso upravičeni do kandidiranja na lokalnih volitvah v državi članici prebivanja, pod pogojem, da zakonodaja države članice prebivanja to pravico brez omejitev zagotavlja vsem invalidom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Države članice prebivanja lahko določijo, da se državljanom Unije, ki se jim je s posamično odločbo po civilnem pravu ali z odločbo kazenskega prava odvzela pasivna volilna pravica po zakonu matične države članice, onemogoči, da uresničujejo to pravico na lokalnih volitvah.

1.   Države članice prebivanja lahko določijo, da se državljanom Unije, ki se jim je s posamično odločbo po civilnem pravu ali z odločbo kazenskega prava odvzela pasivna volilna pravica po zakonu matične države članice, onemogoči, da uresničujejo to pravico na lokalnih volitvah.
  Vendar odločitve, s katerimi se državljanom Unije odvzame pravna sposobnost zaradi invalidnosti, ki jih sprejme njihova matična država članica, ne pomenijo, da niso upravičeni do kandidiranja na lokalnih volitvah v državi članici prebivanja, pod pogojem, da zakonodaja države članice prebivanja to pravico brez omejitev zagotavlja vsem invalidom.

Sprememba 30

Sprememba 30

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 5 – odstavek 3

Člen 5 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.
     
  Države članice smejo določiti, da smejo samo njihovi državljani opravljati funkcijo vodilnega funkcionarja, njegovega namestnika ali člana kolegijskega organa izvršilne oblasti v temeljni lokalni skupnosti, če so izvoljeni za opravljanje te funkcije za trajanje svojega mandata. | črtano |
| Države članice smejo tudi določiti, da smejo začasno ali vmesno opravljati naloge vodilnega funkcionarja, njegovega namestnika ali člana kolegijskega organa izvršilne oblasti v temeljni lokalni skupnosti samo njihovi državljani. | |
| Ob upoštevanju Pogodbe in splošnih pravnih načel lahko države članice sprejmejo ustrezne, potrebne in sorazmerne ukrepe, da zagotovijo, da so lahko nosilci funkcij, navedenih v prvem pododstavku, in tisti, ki opravljajo vmesne naloge, navedene v drugem pododstavku, samo njihovi lastni državljani. | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.
     
  Države članice smejo določiti, da smejo samo njihovi državljani opravljati funkcijo vodilnega funkcionarja, njegovega namestnika ali člana kolegijskega organa izvršilne oblasti v temeljni lokalni skupnosti, če so izvoljeni za opravljanje te funkcije za trajanje svojega mandata.

črtano

črtano

Države članice smejo tudi določiti, da smejo začasno ali vmesno opravljati naloge vodilnega funkcionarja, njegovega namestnika ali člana kolegijskega organa izvršilne oblasti v temeljni lokalni skupnosti samo njihovi državljani.

Države članice smejo tudi določiti, da smejo začasno ali vmesno opravljati naloge vodilnega funkcionarja, njegovega namestnika ali člana kolegijskega organa izvršilne oblasti v temeljni lokalni skupnosti samo njihovi državljani.

Ob upoštevanju Pogodbe in splošnih pravnih načel lahko države članice sprejmejo ustrezne, potrebne in sorazmerne ukrepe, da zagotovijo, da so lahko nosilci funkcij, navedenih v prvem pododstavku, in tisti, ki opravljajo vmesne naloge, navedene v drugem pododstavku, samo njihovi lastni državljani.

Ob upoštevanju Pogodbe in splošnih pravnih načel lahko države članice sprejmejo ustrezne, potrebne in sorazmerne ukrepe, da zagotovijo, da so lahko nosilci funkcij, navedenih v prvem pododstavku, in tisti, ki opravljajo vmesne naloge, navedene v drugem pododstavku, samo njihovi lastni državljani.

Sprememba 31

Sprememba 31

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 5 – odstavek 4

Člen 5 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.
     
  Države članice lahko tudi določijo, da državljani Unije, izvoljeni kot člani predstavniškega telesa, ne sodelujejo ne pri določanju delegatov, ki lahko glasujejo na parlamentarni skupščini, ne na volitvah članov take skupščine. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.
     
  Države članice lahko tudi določijo, da državljani Unije, izvoljeni kot člani predstavniškega telesa, ne sodelujejo ne pri določanju delegatov, ki lahko glasujejo na parlamentarni skupščini, ne na volitvah članov take skupščine.

črtano

črtano

Sprememba 32

Sprememba 32

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 6 – odstavek 1

Člen 6 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Za
  osebe
  s pasivno volilno pravico 
  na podlagi člena 3
  veljajo enaki pogoji glede nezdružljivosti, kakor se po zakonih države članice prebivanja uporabljajo za državljane te države. | 1.   Za
  državljane Unije
  s pasivno volilno pravico veljajo enaki pogoji glede nezdružljivosti, kakor se po zakonih države članice prebivanja uporabljajo za državljane te države. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Za
  osebe
  s pasivno volilno pravico 
  na podlagi člena 3
  veljajo enaki pogoji glede nezdružljivosti, kakor se po zakonih države članice prebivanja uporabljajo za državljane te države.

1.   Za
  državljane Unije
  s pasivno volilno pravico veljajo enaki pogoji glede nezdružljivosti, kakor se po zakonih države članice prebivanja uporabljajo za državljane te države.

Sprememba 33

Sprememba 33

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 7 – odstavek 1

Člen 7 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Volivci, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 3, uresničujejo aktivno volilno pravico v državi članici prebivanja, če so za to izrazili željo. | 1.   Volivci
  Unije
  , ki izpolnjujejo pogoje iz člena 3, uresničujejo aktivno volilno pravico v državi članici prebivanja, če so za to izrazili željo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Volivci, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 3, uresničujejo aktivno volilno pravico v državi članici prebivanja, če so za to izrazili željo.

1.   Volivci
  Unije
  , ki izpolnjujejo pogoje iz člena 3, uresničujejo aktivno volilno pravico v državi članici prebivanja, če so za to izrazili željo.

Sprememba 34

Sprememba 34

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 7 – odstavek 2

Člen 7 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Če je glasovanje obvezno v državi članici prebivanja, so volivci 
  na podlagi člena 3
  , vpisani v volilni imenik te države, tudi dolžni voliti. | 2.   Če je glasovanje obvezno v državi članici prebivanja, so volivci
  Unije
  , vpisani v volilni imenik te države, tudi dolžni voliti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Če je glasovanje obvezno v državi članici prebivanja, so volivci 
  na podlagi člena 3
  , vpisani v volilni imenik te države, tudi dolžni voliti.

2.   Če je glasovanje obvezno v državi članici prebivanja, so volivci
  Unije
  , vpisani v volilni imenik te države, tudi dolžni voliti.

Sprememba 35

Sprememba 35

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 7 – odstavek 3

Člen 7 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Države članice,
  v katerih glasovanje ni obvezno
  ,
  lahko predvidijo samodejno registracijo volivcev na podlagi člena 3 državljan
  Unije
  s pasivno volilno pravico
  . | 3.   Države članice
  si prizadevajo uvesti takojšnjo registracijo državljanov Unije
  ,
  ki prebivajo v državi članici
  ,
  v kateri nimajo državljanstva, v volilni imenik kot volivcev
  Unije
  , in sicer ob prijavi prebivališča v državi članici prebivanja in po pridobitvi njihovega soglasja
  .
  Volivci Unije, ki so izkoristili možnost izvzetja iz takojšne registracije, so precej pred volilnim obdobjem povabljeni, da se registrirajo kot volivci. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Države članice,
  v katerih glasovanje ni obvezno
  ,
  lahko predvidijo samodejno registracijo volivcev na podlagi člena 3 državljan
  Unije
  s pasivno volilno pravico
  .

3.   Države članice
  si prizadevajo uvesti takojšnjo registracijo državljanov Unije
  ,
  ki prebivajo v državi članici
  ,
  v kateri nimajo državljanstva, v volilni imenik kot volivcev
  Unije
  , in sicer ob prijavi prebivališča v državi članici prebivanja in po pridobitvi njihovega soglasja
  .
  Volivci Unije, ki so izkoristili možnost izvzetja iz takojšne registracije, so precej pred volilnim obdobjem povabljeni, da se registrirajo kot volivci.

Sprememba 36

Sprememba 36

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 8 – odstavek 1

Člen 8 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice ustrezno ukrepajo, da volivcu 
  na podlagi člena 3 omogočijo
   vpis v volilni imenik dovolj zgodaj pred volilnim dnem. | 1.   Države članice ustrezno ukrepajo, da volivcu
  Unije omogočijo
  vpis v volilni imenik dovolj zgodaj pred volilnim dnem. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Države članice ustrezno ukrepajo, da volivcu 
  na podlagi člena 3 omogočijo
   vpis v volilni imenik dovolj zgodaj pred volilnim dnem.

1.   Države članice ustrezno ukrepajo, da volivcu
  Unije omogočijo
  vpis v volilni imenik dovolj zgodaj pred volilnim dnem.

Sprememba 37

Sprememba 37

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 8 – odstavek 2 – pododstavek 1

Člen 8 – odstavek 2 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Volivci na podlagi člena 3
   za vpis v volilni imenik predložijo
  enake dokumente kakor
   volivci, ki so državljani. | Za vpis v volilni imenik predložijo
  volivci Unije enaka ali enakovredna dokazila kot
  volivci, ki so državljani.
  Predložijo tudi uradno izjavo v skladu s predlogo iz Priloge II. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Volivci na podlagi člena 3
   za vpis v volilni imenik predložijo
  enake dokumente kakor
   volivci, ki so državljani.

Volivci na podlagi člena 3

enake dokumente kakor

Za vpis v volilni imenik predložijo
  volivci Unije enaka ali enakovredna dokazila kot
  volivci, ki so državljani.
  Predložijo tudi uradno izjavo v skladu s predlogo iz Priloge II.

volivci Unije enaka ali enakovredna dokazila kot

Predložijo tudi uradno izjavo v skladu s predlogo iz Priloge II.

Sprememba 38

Sprememba 38

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 8 – odstavek 2 – pododstavek 2

Člen 8 – odstavek 2 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Država članica prebivanja lahko od
  volivca na podlagi člena 3
  tudi
  zahteva
  , da
  predloži veljaven osebni dokument skupaj z uradno izjavo, pripravljeno v skladu s predlogo iz Priloge II. | Država članica prebivanja lahko od
  volivcev Unije zahteva
  tudi, da: |
| | (a) | predložijo veljaven osebni dokument; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Država članica prebivanja lahko od
  volivca na podlagi člena 3
  tudi
  zahteva
  , da
  predloži veljaven osebni dokument skupaj z uradno izjavo, pripravljeno v skladu s predlogo iz Priloge II.

volivca na podlagi člena 3

zahteva

predloži veljaven osebni dokument skupaj z uradno izjavo, pripravljeno v skladu s predlogo iz Priloge II.

Država članica prebivanja lahko od
  volivcev Unije zahteva
  tudi, da:

volivcev Unije zahteva

(a)

(a)

predložijo veljaven osebni dokument;

predložijo veljaven osebni dokument;

| (b) | navedejo datum, od katerega prebivajo v tej državi članici ali v drugi državi članici. |
| --- | --- |

(b)

(b)

navedejo datum, od katerega prebivajo v tej državi članici ali v drugi državi članici.

navedejo datum, od katerega prebivajo v tej državi članici ali v drugi državi članici.

| (c) | če želijo, navedejo enega ali več jezikov, v katerih želijo prejemati informacije iz člena 12(2), izbrane med uradnimi jeziki Unije ali, kadar pristojni organ nudi druge jezike, drugimi jeziki. |
| --- | --- |

(c)

(c)

če želijo, navedejo enega ali več jezikov, v katerih želijo prejemati informacije iz člena 12(2), izbrane med uradnimi jeziki Unije ali, kadar pristojni organ nudi druge jezike, drugimi jeziki.

če želijo, navedejo enega ali več jezikov, v katerih želijo prejemati informacije iz člena 12(2), izbrane med uradnimi jeziki Unije ali, kadar pristojni organ nudi druge jezike, drugimi jeziki.

Sprememba 39

Sprememba 39

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 8 – odstavek 3 – pododstavek 1

Člen 8 – odstavek 3 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Volivci 
  na podlagi člena 3
  , ki so bili vpisani v volilni imenik v državi članici prebivanja, ostanejo vpisani pod enakimi pogoji kot volivci, ki so državljani, vse dokler se jih ne izbriše, ko več ne izpolnjujejo zahtev za uresničevanje aktivne volilne pravice.
  Če
  v državah članicah obstajajo določbe o tem, da se državljane obvesti o izbrisu iz volilnega imenika, se te določbe enako uporabljajo za volivce
  na podlagi člena 3
  . | 3.   Volivci
  Unije
  , ki so bili vpisani v volilni imenik v državi članici prebivanja, ostanejo vpisani pod enakimi pogoji kot volivci, ki so državljani, vse dokler se jih ne izbriše, ko več ne izpolnjujejo zahtev za uresničevanje aktivne volilne pravice. 
  Kadar
  v državah članicah obstajajo določbe o tem, da se državljane obvesti o izbrisu iz volilnega imenika, se te določbe enako uporabljajo za volivce
  Unije. To obvestilo se zadevnim volivcem Unije pošlje v jeziku Unije, izbranem v uradni izjavi, če je volivec Unije navedel takšno izbiro
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Volivci 
  na podlagi člena 3
  , ki so bili vpisani v volilni imenik v državi članici prebivanja, ostanejo vpisani pod enakimi pogoji kot volivci, ki so državljani, vse dokler se jih ne izbriše, ko več ne izpolnjujejo zahtev za uresničevanje aktivne volilne pravice.
  Če
  v državah članicah obstajajo določbe o tem, da se državljane obvesti o izbrisu iz volilnega imenika, se te določbe enako uporabljajo za volivce
  na podlagi člena 3
  .

3.   Volivci
  Unije
  , ki so bili vpisani v volilni imenik v državi članici prebivanja, ostanejo vpisani pod enakimi pogoji kot volivci, ki so državljani, vse dokler se jih ne izbriše, ko več ne izpolnjujejo zahtev za uresničevanje aktivne volilne pravice. 
  Kadar
  v državah članicah obstajajo določbe o tem, da se državljane obvesti o izbrisu iz volilnega imenika, se te določbe enako uporabljajo za volivce
  Unije. To obvestilo se zadevnim volivcem Unije pošlje v jeziku Unije, izbranem v uradni izjavi, če je volivec Unije navedel takšno izbiro
  .

Sprememba 40

Sprememba 40

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 8 – odstavek 5

Člen 8 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Brez poseganja v pravila katere koli države članice o aktivni ali pasivni volilni pravici državljanov, ki prebivajo zunaj njenega ozemlja, vpis volivcev
  na podlagi člena 3
  v volilni imenik države članice prebivanja ne povzroči njihovega izbrisa iz volilnega imenika matične države članice. | 5.   Brez poseganja v pravila katere koli države članice o aktivni ali pasivni volilni pravici državljanov, ki prebivajo zunaj njenega ozemlja, vpis volivcev
  Unije
  v volilni imenik države članice prebivanja ne povzroči njihovega izbrisa iz volilnega imenika matične države članice. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Brez poseganja v pravila katere koli države članice o aktivni ali pasivni volilni pravici državljanov, ki prebivajo zunaj njenega ozemlja, vpis volivcev
  na podlagi člena 3
  v volilni imenik države članice prebivanja ne povzroči njihovega izbrisa iz volilnega imenika matične države članice.

5.   Brez poseganja v pravila katere koli države članice o aktivni ali pasivni volilni pravici državljanov, ki prebivajo zunaj njenega ozemlja, vpis volivcev
  Unije
  v volilni imenik države članice prebivanja ne povzroči njihovega izbrisa iz volilnega imenika matične države članice.

Sprememba 41

Sprememba 41

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 9 – odstavek 1

Člen 9 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   
  Ko osebe s pasivno volilno pravico na podlagi člena 3
   predložijo
  kandidaturo
  , predložijo enaka dokazila
  kakor kandidat
  , ki
  je državljan
  . Država članica prebivanja lahko od zadevnih oseb zahteva, da predložijo uradno izjavo, pripravljeno v skladu s predlogo iz Priloge III. | 1.   
  Kadar državljani Unije, ki prebivajo v državi članici, v kateri nimajo državljanstva,
  predložijo
  vlogo za kandidiranje
  , predložijo enaka
  ali enakovredna
  dokazila
  kot kandidati
  , ki 
  so državljani
  . Država članica prebivanja lahko od zadevnih oseb zahteva, da predložijo uradno izjavo, pripravljeno v skladu s predlogo iz Priloge III. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   
  Ko osebe s pasivno volilno pravico na podlagi člena 3
   predložijo
  kandidaturo
  , predložijo enaka dokazila
  kakor kandidat
  , ki
  je državljan
  . Država članica prebivanja lahko od zadevnih oseb zahteva, da predložijo uradno izjavo, pripravljeno v skladu s predlogo iz Priloge III.

1.   
  Kadar državljani Unije, ki prebivajo v državi članici, v kateri nimajo državljanstva,
  predložijo
  vlogo za kandidiranje
  , predložijo enaka
  ali enakovredna
  dokazila
  kot kandidati
  , ki 
  so državljani
  . Država članica prebivanja lahko od zadevnih oseb zahteva, da predložijo uradno izjavo, pripravljeno v skladu s predlogo iz Priloge III.

Sprememba 42

Sprememba 42

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 9 – odstavek 2 – uvodni del

Člen 9 – odstavek 2 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Država članica prebivanja lahko od 
  oseb
  s pasivno volilno pravico 
  na podlagi člena 3
  zahteva tudi: | 2.   Država članica prebivanja lahko od
  državljanov Unije
  s pasivno volilno pravico zahteva tudi
  , da
  : |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Država članica prebivanja lahko od 
  oseb
  s pasivno volilno pravico 
  na podlagi člena 3
  zahteva tudi:

2.   Država članica prebivanja lahko od
  državljanov Unije
  s pasivno volilno pravico zahteva tudi
  , da
  :

Sprememba 43

Sprememba 43

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 9 – odstavek 2 – točka a

Člen 9 – odstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | naj v uradni izjavi, ki jo predložijo v skladu z odstavkom 1 ob predložitvi kandidature, navedejo, da jim v matični državi članici ni bila odvzeta pasivna volilna pravica; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

naj v uradni izjavi, ki jo predložijo v skladu z odstavkom 1 ob predložitvi kandidature, navedejo, da jim v matični državi članici ni bila odvzeta pasivna volilna pravica;

| (a) | naj v uradni izjavi, ki jo predložijo v skladu z odstavkom 1 ob predložitvi kandidature, navedejo, da jim v matični državi članici ni bila odvzeta pasivna volilna pravica
  . V primeru upravičenega dvoma glede vsebine uradne izjave lahko država članica prebivanja pred volitvami ali po njih od matične države članice državljana Unije, ki prebiva v državi članici, v kateri nima državljanstva, neposredno zahteva potrdilo, da zadevni osebi v navedeni državi članici ni bila odvzeta pasivna volilna pravica
  ; |
| --- | --- |

(a)

naj v uradni izjavi, ki jo predložijo v skladu z odstavkom 1 ob predložitvi kandidature, navedejo, da jim v matični državi članici ni bila odvzeta pasivna volilna pravica
  . V primeru upravičenega dvoma glede vsebine uradne izjave lahko država članica prebivanja pred volitvami ali po njih od matične države članice državljana Unije, ki prebiva v državi članici, v kateri nima državljanstva, neposredno zahteva potrdilo, da zadevni osebi v navedeni državi članici ni bila odvzeta pasivna volilna pravica
  ;

. V primeru upravičenega dvoma glede vsebine uradne izjave lahko država članica prebivanja pred volitvami ali po njih od matične države članice državljana Unije, ki prebiva v državi članici, v kateri nima državljanstva, neposredno zahteva potrdilo, da zadevni osebi v navedeni državi članici ni bila odvzeta pasivna volilna pravica

Sprememba 44

Sprememba 44

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 9 – odstavek 2 – točka b

Člen 9 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | naj ob dvomu glede vsebine izjave na podlagi točke (a) pred volitvami ali po njih predložijo potrdilo pristojnega upravnega organa v matični državi članici, da jim ni bila odvzeta pasivna volilna pravica v tej državi oziroma da ta organ ni seznanjen z nobenim takim odvzemom; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

(b)

naj ob dvomu glede vsebine izjave na podlagi točke (a) pred volitvami ali po njih predložijo potrdilo pristojnega upravnega organa v matični državi članici, da jim ni bila odvzeta pasivna volilna pravica v tej državi oziroma da ta organ ni seznanjen z nobenim takim odvzemom;

naj ob dvomu glede vsebine izjave na podlagi točke (a) pred volitvami ali po njih predložijo potrdilo pristojnega upravnega organa v matični državi članici, da jim ni bila odvzeta pasivna volilna pravica v tej državi oziroma da ta organ ni seznanjen z nobenim takim odvzemom;

črtano

črtano

Sprememba 45

Sprememba 45

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 9 – odstavek 2 – točka e a (novo)

Člen 9 – odstavek 2 – točka e a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ea) | če želijo, navedejo enega ali več jezikov, v katerih želijo prejemati informacije iz člena 12(2), izbrane med uradnimi jeziki Unije ali, kadar pristojni organ nudi druge jezike, drugimi jeziki. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ea)

(ea)

če želijo, navedejo enega ali več jezikov, v katerih želijo prejemati informacije iz člena 12(2), izbrane med uradnimi jeziki Unije ali, kadar pristojni organ nudi druge jezike, drugimi jeziki.

če želijo, navedejo enega ali več jezikov, v katerih želijo prejemati informacije iz člena 12(2), izbrane med uradnimi jeziki Unije ali, kadar pristojni organ nudi druge jezike, drugimi jeziki.

Sprememba 46

Sprememba 46

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 10 – odstavek 1

Člen 10 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice
  , ki državljanom omogočajo predčasno glasovanje, glasovanje
  po pošti ter
  elektronsko
  in
  spletno glasovanje
  na lokalnih volitvah, zagotovijo, da so ti načini glasovanja pod enakimi pogoji
  na voljo
  tudi volivcem
  na podlagi člena 3
  . | Države članice
  si prizadevajo zagotoviti možnost glasovanja po pošti na lokalnih volitvah. Kadar države članice svojim državljanom dovolijo glasovanje
  po pošti
  , predčasno glasovanje, glasovanje prek pooblaščenca
  ter
  elektronsko
  in
  spletno glasovanje
  na lokalnih volitvah, zagotovijo, da so taki načini glasovanja
  na voljo
  pod enakimi pogoji tudi volivcem
  Unije
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice
  , ki državljanom omogočajo predčasno glasovanje, glasovanje
  po pošti ter
  elektronsko
  in
  spletno glasovanje
  na lokalnih volitvah, zagotovijo, da so ti načini glasovanja pod enakimi pogoji
  na voljo
  tudi volivcem
  na podlagi člena 3
  .

, ki državljanom omogočajo predčasno glasovanje, glasovanje

elektronsko

spletno glasovanje

na voljo

na podlagi člena 3

Države članice
  si prizadevajo zagotoviti možnost glasovanja po pošti na lokalnih volitvah. Kadar države članice svojim državljanom dovolijo glasovanje
  po pošti
  , predčasno glasovanje, glasovanje prek pooblaščenca
  ter
  elektronsko
  in
  spletno glasovanje
  na lokalnih volitvah, zagotovijo, da so taki načini glasovanja
  na voljo
  pod enakimi pogoji tudi volivcem
  Unije
  .

si prizadevajo zagotoviti možnost glasovanja po pošti na lokalnih volitvah. Kadar države članice svojim državljanom dovolijo glasovanje

, predčasno glasovanje, glasovanje prek pooblaščenca

elektronsko

spletno glasovanje

na voljo

Unije

Sprememba 47

Sprememba 47

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 11 – odstavek 1

Člen 11 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Država članica prebivanja
  pravočasno ter v jasnem in preprostem jeziku obvesti
   zadevne osebe o odločitvi v zvezi z njihovo vlogo za vpis v volilni imenik oziroma o odločitvi glede dopustnosti njihove kandidature. | 1.   Država članica prebivanja
  obvesti
  zadevne osebe o odločitvi v zvezi z njihovo
  takojšnjo registracijo kot volivcev ali
  vlogo za vpis v volilni imenik oziroma o odločitvi glede dopustnosti njihove kandidature. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Država članica prebivanja
  pravočasno ter v jasnem in preprostem jeziku obvesti
   zadevne osebe o odločitvi v zvezi z njihovo vlogo za vpis v volilni imenik oziroma o odločitvi glede dopustnosti njihove kandidature.

1.   Država članica prebivanja
  obvesti
  zadevne osebe o odločitvi v zvezi z njihovo
  takojšnjo registracijo kot volivcev ali
  vlogo za vpis v volilni imenik oziroma o odločitvi glede dopustnosti njihove kandidature.

Sprememba 48

Sprememba 48

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 11 – odstavek 2

Člen 11 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Če državljani Unije niso vpisani v volilni imenik ali je bila njihova vloga za vpis v volilni imenik oziroma njihova kandidatura zavrnjena, so upravičeni do pravnih sredstev pod
  podobnimi
  pogoji, kakor jih zakoni države članice prebivanja predpisujejo za osebe, ki imajo aktivno in pasivno volilno pravico in so njeni državljani. | 2.   Če državljani Unije niso vpisani v volilni imenik ali je bila njihova
  takojšnja registracija ali
  vloga za vpis v volilni imenik oziroma njihova kandidatura zavrnjena, so upravičeni do
  učinkovitih
  pravnih sredstev pod
  enakimi
  pogoji, kakor jih zakoni države članice prebivanja predpisujejo za osebe, ki imajo aktivno in pasivno volilno pravico in so njeni državljani. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Če državljani Unije niso vpisani v volilni imenik ali je bila njihova vloga za vpis v volilni imenik oziroma njihova kandidatura zavrnjena, so upravičeni do pravnih sredstev pod
  podobnimi
  pogoji, kakor jih zakoni države članice prebivanja predpisujejo za osebe, ki imajo aktivno in pasivno volilno pravico in so njeni državljani.

2.   Če državljani Unije niso vpisani v volilni imenik ali je bila njihova
  takojšnja registracija ali
  vloga za vpis v volilni imenik oziroma njihova kandidatura zavrnjena, so upravičeni do
  učinkovitih
  pravnih sredstev pod
  enakimi
  pogoji, kakor jih zakoni države članice prebivanja predpisujejo za osebe, ki imajo aktivno in pasivno volilno pravico in so njeni državljani.

Sprememba 49

Sprememba 49

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 11 – odstavek 3

Člen 11 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   V primeru napak v volilnem imeniku ali na seznamu kandidatov za lokalne volitve imajo zadevne osebe pravico do pravnih sredstev pod podobnimi pogoji, kakor jih zakoni države članice prebivanja predpisujejo za osebe, ki imajo aktivno in pasivno volilno pravico in so njeni državljani. | 3.   V primeru napak v volilnem imeniku ali na seznamu kandidatov za lokalne volitve imajo zadevne osebe pravico do
  učinkovitih
  pravnih sredstev pod podobnimi pogoji, kakor jih zakoni države članice prebivanja predpisujejo za osebe, ki imajo aktivno in pasivno volilno pravico in so njeni državljani. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   V primeru napak v volilnem imeniku ali na seznamu kandidatov za lokalne volitve imajo zadevne osebe pravico do pravnih sredstev pod podobnimi pogoji, kakor jih zakoni države članice prebivanja predpisujejo za osebe, ki imajo aktivno in pasivno volilno pravico in so njeni državljani.

3.   V primeru napak v volilnem imeniku ali na seznamu kandidatov za lokalne volitve imajo zadevne osebe pravico do
  učinkovitih
  pravnih sredstev pod podobnimi pogoji, kakor jih zakoni države članice prebivanja predpisujejo za osebe, ki imajo aktivno in pasivno volilno pravico in so njeni državljani.

Sprememba 50

Sprememba 50

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 11 – odstavek 3 a (novo)

Člen 11 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Države članice zadevno osebo v jasnem in preprostem jeziku ter pravočasno obvestijo o odločitvi iz odstavka 1 in o pravnih sredstvih iz odstavkov 2 in 3 v izbranem jeziku, navedenem v uradni izjavi, če je volivec Unije navedel tako jezikovno izbiro. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Države članice zadevno osebo v jasnem in preprostem jeziku ter pravočasno obvestijo o odločitvi iz odstavka 1 in o pravnih sredstvih iz odstavkov 2 in 3 v izbranem jeziku, navedenem v uradni izjavi, če je volivec Unije navedel tako jezikovno izbiro.

Sprememba 51

Sprememba 51

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 12 – odstavek 1

Člen 12 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice imenujejo
  nacionalni
  organ, ki je odgovoren za sprejemanje potrebnih ukrepov, s katerimi se zagotovi, da so državljani Unije, ki prebivajo v državi članici, niso pa njeni državljani, pravočasno obveščeni o pogojih in podrobnih pravilih za registracijo kot volivec ali kandidat na lokalnih volitvah. | 1.   Države članice imenujejo
  pristojni
  organ, ki je odgovoren za sprejemanje potrebnih ukrepov, s katerimi se zagotovi, da so državljani Unije, ki prebivajo v državi članici,
  v kateri nimajo državljanstva
  , pravočasno obveščeni o pogojih in podrobnih pravilih za registracijo kot volivec ali kandidat na lokalnih volitvah.
  Pristojni organi informacije zagotovijo usklajeno in po možnosti v sodelovanju z organizacijami civilne družbe ob prijavi prebivališča in pravočasno pred volitvami. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Države članice imenujejo
  nacionalni
  organ, ki je odgovoren za sprejemanje potrebnih ukrepov, s katerimi se zagotovi, da so državljani Unije, ki prebivajo v državi članici, niso pa njeni državljani, pravočasno obveščeni o pogojih in podrobnih pravilih za registracijo kot volivec ali kandidat na lokalnih volitvah.

1.   Države članice imenujejo
  pristojni
  organ, ki je odgovoren za sprejemanje potrebnih ukrepov, s katerimi se zagotovi, da so državljani Unije, ki prebivajo v državi članici,
  v kateri nimajo državljanstva
  , pravočasno obveščeni o pogojih in podrobnih pravilih za registracijo kot volivec ali kandidat na lokalnih volitvah.
  Pristojni organi informacije zagotovijo usklajeno in po možnosti v sodelovanju z organizacijami civilne družbe ob prijavi prebivališča in pravočasno pred volitvami.

Sprememba 52

Sprememba 52

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 12 – odstavek 2 – uvodni del

Člen 12 – odstavek 2 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Države članice zagotovijo, da organ, imenovan v skladu z odstavkom 1,
  osebam, ki imajo aktivno in
  pasivno volilno pravico
  na podlagi člena 3,
  neposredno in posamično sporočijo naslednje informacije: | 2.   Države članice zagotovijo, da organ, imenovan v skladu z odstavkom 1,
  volivcem Unije in državljanom Unije s
  pasivno volilno pravico neposredno in posamično sporoči naslednje informacije: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Države članice zagotovijo, da organ, imenovan v skladu z odstavkom 1,
  osebam, ki imajo aktivno in
  pasivno volilno pravico
  na podlagi člena 3,
  neposredno in posamično sporočijo naslednje informacije:

2.   Države članice zagotovijo, da organ, imenovan v skladu z odstavkom 1,
  volivcem Unije in državljanom Unije s
  pasivno volilno pravico neposredno in posamično sporoči naslednje informacije:

Sprememba 53

Sprememba 53

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 12 – odstavek 2 – točka b

Člen 12 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | datum volitev ter kako in kje glasovati,
  ko
  so te informacije na voljo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

datum volitev ter kako in kje glasovati,
  ko
  so te informacije na voljo;

ko

| (b) | datum volitev ter kako in kje glasovati,
  po potrebi vključno s posebnimi načini glasovanja iz člena 10,
  ko so te informacije na voljo; |
| --- | --- |

(b)

datum volitev ter kako in kje glasovati,
  po potrebi vključno s posebnimi načini glasovanja iz člena 10,
  ko so te informacije na voljo;

po potrebi vključno s posebnimi načini glasovanja iz člena 10,

Sprememba 54

Sprememba 54

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 12 – odstavek 2 – točka b a (novo)

Člen 12 – odstavek 2 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | posebni ukrepi, s katerimi se določenim skupinam volivcev, kot so invalidi, olajša uveljavljanje volilne pravice; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

(ba)

posebni ukrepi, s katerimi se določenim skupinam volivcev, kot so invalidi, olajša uveljavljanje volilne pravice;

posebni ukrepi, s katerimi se določenim skupinam volivcev, kot so invalidi, olajša uveljavljanje volilne pravice;

Sprememba 55

Sprememba 55

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 12 – odstavek 2 – točka b b (novo)

Člen 12 – odstavek 2 – točka b b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (bb) | informacije o volilnem in političnem sistemu, vključno s pooblastili temeljnih lokalnih skupnosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(bb)

(bb)

informacije o volilnem in političnem sistemu, vključno s pooblastili temeljnih lokalnih skupnosti;

informacije o volilnem in političnem sistemu, vključno s pooblastili temeljnih lokalnih skupnosti;

Sprememba 56

Sprememba 56

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 12 – odstavek 3 – pododstavek 1

Člen 12 – odstavek 3 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Informacije o pogojih in podrobnih pravilih za registracijo kot volivec ali kandidat na lokalnih volitvah ter informacije
  iz odstavka 2
  se zagotovijo v jasnem in preprostem jeziku. | Informacije o pogojih in podrobnih pravilih za registracijo kot volivec ali kandidat na lokalnih volitvah
  iz odstavka 1
  ter
  vse
  informacije
  , posredovane v skladu to direktivo,
  se zagotovijo v jasnem in preprostem jeziku.
  Informacije iz odstavka 1 se zagotovijo v vseh uradnih jezikih Unije, medtem ko se informacije iz odstavka 2 zadevni osebi sporočijo v izbranem jeziku, ki ga je navedla v uradni izjavi, če je volivec Unije navedel tako izbiro. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Informacije o pogojih in podrobnih pravilih za registracijo kot volivec ali kandidat na lokalnih volitvah ter informacije
  iz odstavka 2
  se zagotovijo v jasnem in preprostem jeziku.

iz odstavka 2

Informacije o pogojih in podrobnih pravilih za registracijo kot volivec ali kandidat na lokalnih volitvah
  iz odstavka 1
  ter
  vse
  informacije
  , posredovane v skladu to direktivo,
  se zagotovijo v jasnem in preprostem jeziku.
  Informacije iz odstavka 1 se zagotovijo v vseh uradnih jezikih Unije, medtem ko se informacije iz odstavka 2 zadevni osebi sporočijo v izbranem jeziku, ki ga je navedla v uradni izjavi, če je volivec Unije navedel tako izbiro.

iz odstavka 1

vse

, posredovane v skladu to direktivo,

Informacije iz odstavka 1 se zagotovijo v vseh uradnih jezikih Unije, medtem ko se informacije iz odstavka 2 zadevni osebi sporočijo v izbranem jeziku, ki ga je navedla v uradni izjavi, če je volivec Unije navedel tako izbiro.

Sprememba 57

Sprememba 57

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 12 – odstavek 3 – pododstavek 2

Člen 12 – odstavek 3 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| V skladu z zahtevami glede kakovosti informacij iz člena 9 Uredbe (EU) 2018/1724 Evropskega parlamenta in Sveta

   (28)

  se informacije iz prvega pododstavka sporočijo v enem ali več uradnih jezikih države članice gostiteljice, poleg tega pa se jim priloži prevod v vsaj še en uradni jezik Unije, ki ga dobro razume največje možno število državljanov Evropske unije, ki prebivajo na ozemlju države članice gostiteljice. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

V skladu z zahtevami glede kakovosti informacij iz člena 9 Uredbe (EU) 2018/1724 Evropskega parlamenta in Sveta

   (28)

  se informacije iz prvega pododstavka sporočijo v enem ali več uradnih jezikih države članice gostiteljice, poleg tega pa se jim priloži prevod v vsaj še en uradni jezik Unije, ki ga dobro razume največje možno število državljanov Evropske unije, ki prebivajo na ozemlju države članice gostiteljice.

V skladu z zahtevami glede kakovosti informacij iz člena 9 Uredbe (EU) 2018/1724 Evropskega parlamenta in Sveta

28

se informacije iz prvega pododstavka sporočijo v enem ali več uradnih jezikih države članice gostiteljice, poleg tega pa se jim priloži prevod v vsaj še en uradni jezik Unije, ki ga dobro razume največje možno število državljanov Evropske unije, ki prebivajo na ozemlju države članice gostiteljice.

črtano

črtano

Sprememba 58

Sprememba 58

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 12 – odstavek 3 a (novo)

Člen 12 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Komisija zagotovi, da so informacije o aktivni in pasivni volilni pravici državljanov Unije, ki prebivajo v državi članici, v kateri nimajo državljanstva, na lokalnih volitvah v skladu s členom 20(2)(b) in členom 22(1) PDEU, in informacije iz odstavkov 1 in 2 tega člena tem državljanom po potrebi na voljo na jasen in dostopen način v vseh uradnih jezikih Unije, tudi prek mreže Europe Direct in portala Tvoja Evropa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Komisija zagotovi, da so informacije o aktivni in pasivni volilni pravici državljanov Unije, ki prebivajo v državi članici, v kateri nimajo državljanstva, na lokalnih volitvah v skladu s členom 20(2)(b) in členom 22(1) PDEU, in informacije iz odstavkov 1 in 2 tega člena tem državljanom po potrebi na voljo na jasen in dostopen način v vseh uradnih jezikih Unije, tudi prek mreže Europe Direct in portala Tvoja Evropa.

Sprememba 59

Sprememba 59

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 12 – odstavek 4

Člen 12 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Države članice
  z ustreznimi
  sredstvi, načini in oblikami komuniciranja zagotovijo, da so informacije o pogojih in podrobnih pravilih za registracijo kot volivec ali kandidat na lokalnih volitvah ter informacije iz odstavka 2 dostopne invalidom in
  starejšim
  . | 4.   Države članice
  s
  sredstvi, načini in oblikami komuniciranja
  , kot so znakovni jezik, brajica ali lahko berljiva oblika,
  zagotovijo, da so informacije o pogojih in podrobnih pravilih za registracijo kot volivec ali kandidat na lokalnih volitvah ter informacije iz odstavka 2 dostopne invalidom
  , starejšim, prebivalcem oddaljenih območij, manjšinam
  in
  tistim, ki imajo na splošno težave pri glasovanju na njim ustrezen način, tako da uvedejo zahteve glede dostopnosti iz Priloge I k Direktivi (EU) 2019/882 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  . Države članice lahko zagotovijo, da invalidom na njihovo zahtevo pri glasovanju pomaga oseba, ki jo sami izberejo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Države članice
  z ustreznimi
  sredstvi, načini in oblikami komuniciranja zagotovijo, da so informacije o pogojih in podrobnih pravilih za registracijo kot volivec ali kandidat na lokalnih volitvah ter informacije iz odstavka 2 dostopne invalidom in
  starejšim
  .

4.   Države članice
  s
  sredstvi, načini in oblikami komuniciranja
  , kot so znakovni jezik, brajica ali lahko berljiva oblika,
  zagotovijo, da so informacije o pogojih in podrobnih pravilih za registracijo kot volivec ali kandidat na lokalnih volitvah ter informacije iz odstavka 2 dostopne invalidom
  , starejšim, prebivalcem oddaljenih območij, manjšinam
  in
  tistim, ki imajo na splošno težave pri glasovanju na njim ustrezen način, tako da uvedejo zahteve glede dostopnosti iz Priloge I k Direktivi (EU) 2019/882 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  . Države članice lahko zagotovijo, da invalidom na njihovo zahtevo pri glasovanju pomaga oseba, ki jo sami izberejo.

Sprememba 60

Sprememba 60

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 13

Člen 13

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 13 | črtano |
| Odstopanja | |
| 1.
     
  Če v posamezni državi članici delež državljanov Unije z volilno pravico, ki v njej prebivajo, niso pa njeni državljani, presega 20 % skupnega števila državljanov Unije, ki tam prebivajo in imajo volilno pravico ter so ali niso njeni državljani, lahko ta država članica z odstopanjem od te direktive: | |
| (a) | omeji pravico do glasovanja na volivce na podlagi člena 3, ki prebivajo v tej državi članici minimalno obdobje, ki ne sme biti daljše od mandata, za katerega je izvoljeno lokalno predstavniško telo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 13

Člen 13

črtano

črtano

Odstopanja

Odstopanja

1.
     
  Če v posamezni državi članici delež državljanov Unije z volilno pravico, ki v njej prebivajo, niso pa njeni državljani, presega 20 % skupnega števila državljanov Unije, ki tam prebivajo in imajo volilno pravico ter so ali niso njeni državljani, lahko ta država članica z odstopanjem od te direktive:

(a)

(a)

omeji pravico do glasovanja na volivce na podlagi člena 3, ki prebivajo v tej državi članici minimalno obdobje, ki ne sme biti daljše od mandata, za katerega je izvoljeno lokalno predstavniško telo;

omeji pravico do glasovanja na volivce na podlagi člena 3, ki prebivajo v tej državi članici minimalno obdobje, ki ne sme biti daljše od mandata, za katerega je izvoljeno lokalno predstavniško telo;

| (b) | omeji pravico do kandidiranja na osebe s pasivno volilno pravico na podlagi člena 3, ki prebivajo v tej državi članici minimalno obdobje, ki ne sme biti daljše od dvakratnega mandata, za katerega je izvoljeno lokalno predstavniško telo, in |
| --- | --- |

(b)

(b)

omeji pravico do kandidiranja na osebe s pasivno volilno pravico na podlagi člena 3, ki prebivajo v tej državi članici minimalno obdobje, ki ne sme biti daljše od dvakratnega mandata, za katerega je izvoljeno lokalno predstavniško telo, in

omeji pravico do kandidiranja na osebe s pasivno volilno pravico na podlagi člena 3, ki prebivajo v tej državi članici minimalno obdobje, ki ne sme biti daljše od dvakratnega mandata, za katerega je izvoljeno lokalno predstavniško telo, in

| (c) | ustrezno ukrepa glede sestave seznamov kandidatov, da še zlasti spodbudi vključevanje državljanov Unije, ki so državljani druge države članice. |
| --- | --- |

(c)

(c)

ustrezno ukrepa glede sestave seznamov kandidatov, da še zlasti spodbudi vključevanje državljanov Unije, ki so državljani druge države članice.

ustrezno ukrepa glede sestave seznamov kandidatov, da še zlasti spodbudi vključevanje državljanov Unije, ki so državljani druge države članice.

2.
     
  Kraljevina Belgija lahko z odstopanjem od določb te direktive uporablja določbe odstavka 1, točka (a), za omejeno število temeljnih lokalnih skupnosti, katerih seznam sporoči najmanj eno leto pred volitvami v temeljno lokalno skupnost, za katero se namerava sklicevati na odstopanje.

3.
     
  Če zakoni države članice predpisujejo, da imajo državljani druge države članice, ki tam prebivajo, pravico voliti v državni parlament te države in da se v ta namen smejo vpisati v volilni imenik te države pod enakimi pogoji kakor domači volivci, se lahko prva država članica z odstopanjem od te direktive odreče uporabi členov od 6 do 11 v zvezi s temi osebami.

4.
     
  Komisija vsakih šest let po začetku veljavnosti te direktive predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo, v katerem preveri, ali je priznavanje odstopanja zadevnim državam članicam na podlagi člena 22 (1) PDEU še upravičeno, in predlaga morebitne potrebne spremembe. Države članice, ki se sklicujejo na odstopanja na podlagi odstavkov 1 in 2, priskrbijo Komisiji vse potrebne obrazložitve.

Sprememba 61

Sprememba 61

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 14 – naslov

Člen 14 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Poročanje | Zbiranje podatkov in
  poročanje |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Poročanje

Zbiranje podatkov in
  poročanje

Zbiranje podatkov in

Sprememba 62

Sprememba 62

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 14 – odstavek 1

Člen 14 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice tri leta po začetku veljavnosti te direktive in nato vsaka štiri leta poročajo Komisiji o uporabi te direktive na svojem ozemlju, vključno z uporabo člena 5(3) in (4). Poročilo vsebuje statistične podatke o udeležbi volivcev in
  kandidatov na podlagi člena 3
  na lokalnih volitvah ter povzetek ukrepov,
  sprejetih v zvezi s tem
  . | 1.   Države članice tri leta po začetku veljavnosti te direktive in nato vsaka štiri leta poročajo
  javnosti in
  Komisiji o uporabi te direktive na svojem ozemlju, vključno z uporabo člena 5(3) in (4).
  Poleg splošnih opažanj
  poročilo vsebuje statistične podatke o udeležbi volivcev
  Unije
  in
  državljanov Unije s pasivno volilno pravico
  na lokalnih volitvah ter povzetek ukrepov,
  ki so bili sprejeti, da bi olajšali in spodbujali to udeležbo. Ti podatki se zbirajo na pregleden, varen in usklajen način na podlagi skupnih kazalnikov
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Države članice tri leta po začetku veljavnosti te direktive in nato vsaka štiri leta poročajo Komisiji o uporabi te direktive na svojem ozemlju, vključno z uporabo člena 5(3) in (4). Poročilo vsebuje statistične podatke o udeležbi volivcev in
  kandidatov na podlagi člena 3
  na lokalnih volitvah ter povzetek ukrepov,
  sprejetih v zvezi s tem
  .

1.   Države članice tri leta po začetku veljavnosti te direktive in nato vsaka štiri leta poročajo
  javnosti in
  Komisiji o uporabi te direktive na svojem ozemlju, vključno z uporabo člena 5(3) in (4).
  Poleg splošnih opažanj
  poročilo vsebuje statistične podatke o udeležbi volivcev
  Unije
  in
  državljanov Unije s pasivno volilno pravico
  na lokalnih volitvah ter povzetek ukrepov,
  ki so bili sprejeti, da bi olajšali in spodbujali to udeležbo. Ti podatki se zbirajo na pregleden, varen in usklajen način na podlagi skupnih kazalnikov
  .

Sprememba 63

Sprememba 63

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 14 – odstavek 1 a (novo)

Člen 14 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 16 v zvezi s skupnimi kazalniki za zbirko statističnih podatkov iz odstavka 1 tega člena. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 16 v zvezi s skupnimi kazalniki za zbirko statističnih podatkov iz odstavka 1 tega člena.

Sprememba 64

Sprememba 64

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 15 – odstavek 1

Člen 15 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija v dveh letih po volitvah v Evropski parlament leta 2029 oceni uporabo te direktive in pripravi ocenjevalno poročilo o napredku pri doseganju ciljev iz te direktive. | Komisija v dveh letih po volitvah v Evropski parlament leta 2029 oceni uporabo te direktive in pripravi ocenjevalno poročilo o napredku pri doseganju ciljev iz te direktive.
  Oceni se po potrebi priloži zakonodajni predlog o spremembi te direktive. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija v dveh letih po volitvah v Evropski parlament leta 2029 oceni uporabo te direktive in pripravi ocenjevalno poročilo o napredku pri doseganju ciljev iz te direktive.

Komisija v dveh letih po volitvah v Evropski parlament leta 2029 oceni uporabo te direktive in pripravi ocenjevalno poročilo o napredku pri doseganju ciljev iz te direktive.
  Oceni se po potrebi priloži zakonodajni predlog o spremembi te direktive.

Oceni se po potrebi priloži zakonodajni predlog o spremembi te direktive.

Sprememba 65

Sprememba 65

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 16 – odstavek 2

Člen 16 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz
  členov
  2, 8 in
  9
  se prenese na Komisijo za nedoločen čas od začetka veljavnosti te direktive. | 2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz
  člena
  2
  (2)
  ,
  člena
  8
  (4), člena 9(3)
  in
  člena 14(1a)
  se prenese na Komisijo za nedoločen čas od ... [datum začetka veljavnosti te direktive]. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz
  členov
  2, 8 in
  9
  se prenese na Komisijo za nedoločen čas od začetka veljavnosti te direktive.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz
  člena
  2
  (2)
  ,
  člena
  8
  (4), člena 9(3)
  in
  člena 14(1a)
  se prenese na Komisijo za nedoločen čas od ... [datum začetka veljavnosti te direktive].

Sprememba 66

Sprememba 66

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 16 – odstavek 3

Člen 16 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Svet lahko kadar koli prekliče prenos pooblastila iz
  členov
  2, 8
  in
   9. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. | 3.   Svet lahko kadar koli prekliče prenos pooblastila iz
  člena
  2
  (2)
  ,
  člena
  8
  (4), člena
  9
  (3) in člena 14(1a)
  . S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Svet lahko kadar koli prekliče prenos pooblastila iz
  členov
  2, 8
  in
   9. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

3.   Svet lahko kadar koli prekliče prenos pooblastila iz
  člena
  2
  (2)
  ,
  člena
  8
  (4), člena
  9
  (3) in člena 14(1a)
  . S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

Sprememba 67

Sprememba 67

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 16 – odstavek 6

Člen 16 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi
  členov
  2, 8 in
  9
  , začne veljati le, če mu Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca. | 6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi
  člena
  2
  (2)
  ,
  člena
  8
  (4), člena 9(3)
  in
  člena 14(1a)
  , začne veljati le, če mu Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi
  členov
  2, 8 in
  9
  , začne veljati le, če mu Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi
  člena
  2
  (2)
  ,
  člena
  8
  (4), člena 9(3)
  in
  člena 14(1a)
  , začne veljati le, če mu Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Sprememba 68

Sprememba 68

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 19 – odstavek 2

Člen 19 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Členi 1 do 7
  , člen
  8(1)
  , člen
  11(2)
  in člen 13
  se uporabljajo od 31. decembra 2023. | Členi 1 do 7
  ter člen
  8(1)
  in člen
  11(2) se uporabljajo od 31. decembra 2023. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Členi 1 do 7
  , člen
  8(1)
  , člen
  11(2)
  in člen 13
  se uporabljajo od 31. decembra 2023.

, člen

, člen

in člen 13

Členi 1 do 7
  ter člen
  8(1)
  in člen
  11(2) se uporabljajo od 31. decembra 2023.

ter člen

in člen

Sprememba 69

Sprememba 69

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga II – naslov

Priloga II – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | PRILOGA II – Uradna izjava, ki jo predložijo volivci Unije |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

PRILOGA II – Uradna izjava, ki jo predložijo volivci Unije

PRILOGA II – Uradna izjava, ki jo predložijo volivci Unije

Sprememba 70

Sprememba 70

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga II – odstavek 1 a (novo)

Priloga II – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Izjavljam, da želim prejemati prihodnje informacije, povezane z lokalnimi volitvami, v enem ali več od naslednjih jezikov: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Izjavljam, da želim prejemati prihodnje informacije, povezane z lokalnimi volitvami, v enem ali več od naslednjih jezikov:

Izjavljam, da želim prejemati prihodnje informacije, povezane z lokalnimi volitvami, v enem ali več od naslednjih jezikov:

Sprememba 71

Sprememba 71

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga II – tabela 1 a (novo)

Priloga II – tabela 1 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

| V/na ... (ime države članice prebivanja) prebivam ... (obdobje)

   (1a) |
| --- |
| Kraj/datum: | |
| Podpis: | |

V/na ... (ime države članice prebivanja) prebivam ... (obdobje)

   (1a)

V/na ... (ime države članice prebivanja) prebivam ... (obdobje)

1a

Kraj/datum:

Kraj/datum:

Podpis:

Podpis:

Sprememba 72

Sprememba 72

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga III – naslov

Priloga III – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | PRILOGA III – Uradna izjava, ki jo predložijo državljani Unije s pasivno volilno pravico |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

PRILOGA III – Uradna izjava, ki jo predložijo državljani Unije s pasivno volilno pravico

PRILOGA III – Uradna izjava, ki jo predložijo državljani Unije s pasivno volilno pravico

Sprememba 73

Sprememba 73

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga III – odstavek 1 a (novo)

Priloga III – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Izjavljam, da želim prejemati prihodnje informacije, povezane s kandidaturo na lokalnih volitvah, v enem ali več od naslednjih jezikov: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Izjavljam, da želim prejemati prihodnje informacije, povezane s kandidaturo na lokalnih volitvah, v enem ali več od naslednjih jezikov:

Izjavljam, da želim prejemati prihodnje informacije, povezane s kandidaturo na lokalnih volitvah, v enem ali več od naslednjih jezikov:

Sprememba 74

Sprememba 74

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga III – tabela 1 a (novo)

Priloga III – tabela 1 a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

| V/na ... (ime države članice prebivanja) prebivam ... (obdobje)

   (1a) |
| --- |
| Kraj/datum: | |
| Podpis: | |

V/na ... (ime države članice prebivanja) prebivam ... (obdobje)

   (1a)

V/na ... (ime države članice prebivanja) prebivam ... (obdobje)

1a

Kraj/datum:

Kraj/datum:

Podpis:

Podpis:

---

(1)  UL C 77, 28.3.2002, str. 1.

1

(22)  Poročilo o državljanstvu EU za leto 2020: Opolnomočenje državljanov in zaščita njihovih pravic (COM(2020) 
  730 final
  ).

22

730 final

(22)  Poročilo o državljanstvu EU za leto 2020: Opolnomočenje državljanov in zaščita njihovih pravic (COM(2020)
  0730
  ).

22

0730

(23)  Direktiva Sveta 93/109/ES z dne 6. decembra 1993 o podrobni ureditvi uresničevanja aktivne in pasivne volilne pravice na volitvah v Evropski parlament za državljane Unije, ki prebivajo v državi članici, niso pa njeni državljani (prenovitev)

23

(23)  Direktiva Sveta 93/109/ES z dne 6. decembra 1993 o podrobni ureditvi uresničevanja aktivne in pasivne volilne pravice na volitvah v Evropski parlament za državljane Unije, ki prebivajo v državi članici, niso pa njeni državljani (prenovitev)

23

(25)  Sklep Sveta 2010/48/ES z dne 26. novembra 2009 o sklenitvi Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov s strani Evropske skupnosti (UL L 23, 27.1.2010, str. 35).

25

(25)  Sklep Sveta 2010/48/ES z dne 26. novembra 2009 o sklenitvi Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov s strani Evropske skupnosti (UL L 23, 27.1.2010, str. 35).

25

(28)  
  Uredba (EU) 2018/1724 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 2. oktobra 2018 o vzpostavitvi enotnega digitalnega portala za zagotavljanje dostopa do informacij, do postopkov ter do storitev za pomoč in reševanje težav ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1024/2012 (UL L 295, 21.11.2018, str. 1).

28

Uredba (EU) 2018/1724 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 2. oktobra 2018 o vzpostavitvi enotnega digitalnega portala za zagotavljanje dostopa do informacij, do postopkov ter do storitev za pomoč in reševanje težav ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1024/2012 (UL L 295, 21.11.2018, str. 1).

(1a)  
  Direktiva (EU) 2019/882 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o zahtevah glede dostopnosti za proizvode in storitve (UL L 151, 7.6.2019, str. 70).

1a

Direktiva (EU) 2019/882 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o zahtevah glede dostopnosti za proizvode in storitve (UL L 151, 7.6.2019, str. 70).

(1a)  Samo, če to zahteva nacionalna zakonodaja.

1a

(1a)  Samo, če to zahteva nacionalna zakonodaja.

1a

---

| 11.8.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 283/127 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 283/127

---

P9_TA(2023)0039

Standardi za emisije CO2 za avtomobile in kombinirana vozila

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. februarja 2023 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2019/631 glede krepitve standardov emisijskih vrednosti CO2 za nove osebne avtomobile in nova lahka gospodarska vozila v skladu s povečano podnebno ambicijo Unije (COM(2021)0556 – C9-0322/2021 – 2021/0197(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2023/C 283/22)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2021)0556), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2021)0556),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 192(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0322/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 192(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0322/2021),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju obrazloženega mnenja irskega senata v skladu s Protokolom št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženega mnenja irskega senata v skladu s Protokolom št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 19. januarja 2022 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 19. januarja 2022 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 27. januarja 2022 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 27. januarja 2022 (2),

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 16. novembra 2022, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 16. novembra 2022, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za promet in turizem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za promet in turizem,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A9-0150/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A9-0150/2022),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svoji predsednici, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 194, 12.5.2022, str. 81.

(2)  UL C 270, 13.7.2022, str. 38.

(3)  To stališče nadomesti spremembe, sprejete 8. junija 2022 (Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0234).

---

P9_TC1-COD(2021)0197

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 14. februarja 2023 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2023/... Evropskega parlamenta in Sveta spremembi Uredbe (EU) 2019/631 glede krepitve standardov emisijskih vrednosti CO2 za nove osebne avtomobile in nova lahka gospodarska vozila v skladu s povečano podnebno ambicijo Unije

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2023/851.)

---

sreda 15. februarja 2023

| 11.8.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 283/128 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 283/128

---

P9_TA(2023)0040

Spremembe uredbe o evropskih dolgoročnih investicijskih skladih (ELTIF)

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2023 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2015/760 v zvezi z obsegom primernih sredstev in naložb, zahtevami glede sestave portfelja in diverzifikacije, pravili glede izposojanja denarja in drugimi pravili skladov ter v zvezi z zahtevami glede pridobitve dovoljenj, naložbenih politik in pogojev delovanja evropskih dolgoročnih investicijskih skladov (COM(2021)0722 – C9-0435/2021 – 2021/0377(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2023/C 283/23)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2021)0722), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2021)0722),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0435/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0435/2021),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 23. marca 2022 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 23. marca 2022 (1),

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 7. decembra 2022, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 7. decembra 2022, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0196/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0196/2022),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svoji predsednici, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 290, 29.7.2022, str. 64.

---

P9_TC1-COD(2021)0377

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 15. februarja 2023 z namenom sprejetja Uredba (EU) 2023/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2015/760 glede zahtev v zvezi z naložbenimi politikami in pogoji delovanja evropskih dolgoročnih investicijskih skladov ter področjem uporabe primernih naložbenih sredstev, zahtev glede sestave in diverzifikacije portfelja ter glede izposojanja denarja in drugih pravil sklada

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2023/606.)

---

| 11.8.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 283/129 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 283/129

---

P9_TA(2023)0041

Sporazum EU-Severna Makedonija: operativne dejavnosti, ki jih Evropska agencija za mejno in obalno stražo izvaja v Republiki Severni Makedoniji

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2023 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Severno Makedonijo o operativnih dejavnostih, ki jih Evropska agencija za mejno in obalno stražo izvaja v Republiki Severni Makedoniji (12895/2022 – C9-0369/2022 – 2022/0301(NLE))

(Odobritev)

(2023/C 283/24)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12895/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12895/2022),

| — | ob upoštevanju osnutka sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Severno Makedonijo o operativnih dejavnostih, ki jih Evropska agencija za mejno in obalno stražo izvaja v Republiki Severni Makedoniji (12896/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Severno Makedonijo o operativnih dejavnostih, ki jih Evropska agencija za mejno in obalno stražo izvaja v Republiki Severni Makedoniji (12896/2022),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 77(2)(b) in (d), členom 79(2)(c) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0369/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 77(2)(b) in (d), členom 79(2)(c) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0369/2022),

| — | ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0027/2023), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0027/2023),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svoji predsednici, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Severne Makedonije. |
| --- | --- |

2.

---

| 11.8.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 283/130 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 283/130

---

P9_TA(2023)0042

Pooblastilo Poljski, da ratificira spremembo Konvencije o ohranjanju in upravljanju virov saja v osrednjem Beringovem morju

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2023 o osnutku sklepa Sveta o pooblastilu Poljski, da v interesu Evropske unije ratificira spremembo Konvencije o ohranjanju in upravljanju virov saja v osrednjem Beringovem morju (10918/2022 – C9-0293/2022 – 2022/0177(NLE))

(Odobritev)

(2023/C 283/25)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (10918/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (10918/2022),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43(2) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0293/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43(2) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0293/2022),

| — | ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za ribištvo (A9-0007/2023), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za ribištvo (A9-0007/2023),

| 1. | odobri pooblastilo Poljski, da ratificira spremembo Konvencije o ohranjanju in upravljanju virov saja v osrednjem Beringovem morju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svoji predsednici, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

2.

---

| 11.8.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 283/131 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 283/131

---

P9_TA(2023)0043

Protokol k Sporazumu o sodelovanju pri civilnem globalnem satelitskem navigacijskem sistemu (GNSS) ES-Koreja: pristop Bolgarije, Hrvaške in Romunije

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2023 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije in njenih držav članic, protokola k Sporazumu o sodelovanju pri civilnem globalnem satelitskem navigacijskem sistemu (GNSS) med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Bolgarije, Republike Hrvaške in Romunije k Evropski uniji (06739/2019 – C9-0366/2022 – 2018/0429(NLE))

(Odobritev)

(2023/C 283/26)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (06739/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (06739/2019),

| — | ob upoštevanju osnutka protokola k Sporazumu o sodelovanju pri civilnem globalnem satelitskem navigacijskem sistemu (GNSS) med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Bolgarije, Republike Hrvaške in Romunije k Evropski uniji (06756/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka protokola k Sporazumu o sodelovanju pri civilnem globalnem satelitskem navigacijskem sistemu (GNSS) med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Bolgarije, Republike Hrvaške in Romunije k Evropski uniji (06756/2019),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 172 in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0366/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 172 in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0366/2022),

| — | ob upoštevanju člena 105(1) in (4), člena 114(7) ter člena 52(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(1) in (4), člena 114(7) ter člena 52(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A9-0006/2023), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A9-0006/2023),

| 1. | odobri sklenitev protokola k Sporazumu o sodelovanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svoji predsednici, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Koreje. |
| --- | --- |

2.

---

| 11.8.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 283/132 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 283/132

---

P9_TA(2023)0044

Skupna podjetja v okviru Obzorja Evropa: Skupno podjetje za čipe

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2023 o predlogu uredbe Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2021/2085 o ustanovitvi skupnih podjetij v okviru Obzorja Evropa v zvezi s Skupnim podjetjem za čipe (COM(2022)0047 – C9-0113/2022 – 2022/0033(NLE))

(Posvetovanje)

(2023/C 283/27)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2022)0047), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2022)0047),

| — | ob upoštevanju člena 187 in prvega pododstavka člena 188 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih se je Svet posvetoval s Parlamentom (C9-0113/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 187 in prvega pododstavka člena 188 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih se je Svet posvetoval s Parlamentom (C9-0113/2022),

| — | ob upoštevanju člena 82 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 82 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbor za industrijo, raziskave in energetiko (A9-0012/2023), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbor za industrijo, raziskave in energetiko (A9-0012/2023),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Svet, naj Parlament obvesti, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svoji predsednici, naj stališče posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

5.

Sprememba 1

2022/0033(NLE)

Predlog

UREDBA SVETA

o spremembi Uredbe (EU) 2021/2085 o ustanovitvi skupnih podjetij v okviru Obzorja Evropa v zvezi s Skupnim podjetjem za čipe

(Besedilo velja za EGP)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 187 in člena 188, prvi odstavek, Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (-1) | Krepitev evropskega polprevodniškega ekosistema je eden od ključnih elementov na poti do ekonomske odpornosti in varnosti, strateške avtonomije, večje digitalne suverenosti in manjše odvisnosti; poleg tega bo imela tudi pomembno vlogo pri zelenem in digitalnem prehodu. |
| --- | --- |

(-1)

Krepitev evropskega polprevodniškega ekosistema je eden od ključnih elementov na poti do ekonomske odpornosti in varnosti, strateške avtonomije, večje digitalne suverenosti in manjše odvisnosti; poleg tega bo imela tudi pomembno vlogo pri zelenem in digitalnem prehodu.

| (1) | Z Uredbo Sveta (EU) 2021/2085 (3) so ustanovljena skupna podjetja v okviru programa Obzorje Evropa, vključno s Skupnim podjetjem za ključne digitalne tehnologije
  (v nadaljnjem besedilu: Skupno podjetje za čipe)
  . |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo Sveta (EU) 2021/2085 (3) so ustanovljena skupna podjetja v okviru programa Obzorje Evropa, vključno s Skupnim podjetjem za ključne digitalne tehnologije
  (v nadaljnjem besedilu: Skupno podjetje za čipe)
  .

| (2) | Skupno podjetje za
  čipe
  se ukvarja z jasno opredeljenimi temami, ki evropskim industrijam v širšem smislu omogočajo, da
  raziskujejo
  , snujejo,
  inovirajo,
  izdelujejo in uporabljajo najbolj inovativne tehnologije za elektronske komponente in sisteme. |
| --- | --- |

(2)

Skupno podjetje za
  čipe
  se ukvarja z jasno opredeljenimi temami, ki evropskim industrijam v širšem smislu omogočajo, da
  raziskujejo
  , snujejo,
  inovirajo,
  izdelujejo in uporabljajo najbolj inovativne tehnologije za elektronske komponente in sisteme.

| (3) | Uredba (EU) [...] (4) vzpostavlja okvir za povečanje odpornosti
  , prilagodljivosti, učinkovitosti, zanesljivosti in stabilnosti oskrbe
  Unije na področju polprevodniških tehnologij
  . Njen namen je spodbujati javne in zasebne naložbe ter gospodarsko blaginjo,
  krepiti zmogljivosti evropske oskrbovalne verige polprevodnikov ter povečati sodelovanje med državami članicami, Komisijo
  in deležniki iz industrije
  . Da bi se ustvarili pogoji, potrebni za krepitev zmogljivosti Unije na področju industrije,
  raziskav, razvoja in
  inovacij, se vzpostavi pobuda Čipi za Evropo (v nadaljnjem besedilu: pobuda). Da bi se zagotovilo dosledno izvajanje pobude, bi moral Evropski odbor za polprevodnike svetovati odboru javnih organov. |
| --- | --- |

(3)

Uredba (EU) [...] (4) vzpostavlja okvir za povečanje odpornosti
  , prilagodljivosti, učinkovitosti, zanesljivosti in stabilnosti oskrbe
  Unije na področju polprevodniških tehnologij
  . Njen namen je spodbujati javne in zasebne naložbe ter gospodarsko blaginjo,
  krepiti zmogljivosti evropske oskrbovalne verige polprevodnikov ter povečati sodelovanje med državami članicami, Komisijo
  in deležniki iz industrije
  . Da bi se ustvarili pogoji, potrebni za krepitev zmogljivosti Unije na področju industrije,
  raziskav, razvoja in
  inovacij, se vzpostavi pobuda Čipi za Evropo (v nadaljnjem besedilu: pobuda). Da bi se zagotovilo dosledno izvajanje pobude, bi moral Evropski odbor za polprevodnike svetovati odboru javnih organov.

| (3a) | Skupno podjetje za čipe bi moralo skušati zagotavljati jasne in prepoznavne koristi v celotnem polprevodniškem ekosistemu. Skušati bi moralo prispevati k temeljnim vrednotam Unije in jih odražati, vključno z vgrajeno zasebnostjo, zaupanjem, zaščito, varnostjo in trajnostjo, pa tudi k povečevanju znanj in spretnosti ter števila kakovostnih zaposlitev na vseh ravneh vrednostne verige. Prizadevati bi si bilo treba, da bi bile z [uredbo o vzpostavitvi okvira ukrepov za okrepitev evropskega polprevodniškega ekosistema (akt o čipih)] in Skupnim podjetjem za čipe razvite tesne sinergije s programi in instrumenti financiranja Unije, zlasti s tistimi, ki podpirajo uvajanje inovativnih rešitev za izzive, s katerimi se sooča Uni ja. Skupno podjetje za čipe bi moralo vključevati vse ustrezne deležnike, MSP in socialne partnerje. |
| --- | --- |

(3a)

Skupno podjetje za čipe bi moralo skušati zagotavljati jasne in prepoznavne koristi v celotnem polprevodniškem ekosistemu. Skušati bi moralo prispevati k temeljnim vrednotam Unije in jih odražati, vključno z vgrajeno zasebnostjo, zaupanjem, zaščito, varnostjo in trajnostjo, pa tudi k povečevanju znanj in spretnosti ter števila kakovostnih zaposlitev na vseh ravneh vrednostne verige. Prizadevati bi si bilo treba, da bi bile z [uredbo o vzpostavitvi okvira ukrepov za okrepitev evropskega polprevodniškega ekosistema (akt o čipih)] in Skupnim podjetjem za čipe razvite tesne sinergije s programi in instrumenti financiranja Unije, zlasti s tistimi, ki podpirajo uvajanje inovativnih rešitev za izzive, s katerimi se sooča Uni ja. Skupno podjetje za čipe bi moralo vključevati vse ustrezne deležnike, MSP in socialne partnerje.

| (3b) | Dejavnosti Skupnega podjetja za čipe bi morale biti učinkovito usklajene s širšimi cilji Sklada za čipe, da se podpre razvoj dinamičnega in odpornega polprevodniškega ekosistema. Skupno podjetje za čipe bi moralo zagotoviti, da je na voljo več sredstev za podporo rasti zagonskih podjetij in MSP, pa tudi za naložbe vzdolž vrednostne verige in po vsej Uniji, da bi tako prispevalo k doseganju dvojnega, digitalnega in zelenega prehoda. Zlasti bi bilo treba zagonskim podjetjem ter MSP ponuditi podporo in smernice o tem, kako dostopati do javnih in zasebnih naložb, vključno s tveganim kapitalom, da bi pospešili ne le dostop do njih, temveč tudi postopek prijave in odobritve. |
| --- | --- |

(3b)

Dejavnosti Skupnega podjetja za čipe bi morale biti učinkovito usklajene s širšimi cilji Sklada za čipe, da se podpre razvoj dinamičnega in odpornega polprevodniškega ekosistema. Skupno podjetje za čipe bi moralo zagotoviti, da je na voljo več sredstev za podporo rasti zagonskih podjetij in MSP, pa tudi za naložbe vzdolž vrednostne verige in po vsej Uniji, da bi tako prispevalo k doseganju dvojnega, digitalnega in zelenega prehoda. Zlasti bi bilo treba zagonskim podjetjem ter MSP ponuditi podporo in smernice o tem, kako dostopati do javnih in zasebnih naložb, vključno s tveganim kapitalom, da bi pospešili ne le dostop do njih, temveč tudi postopek prijave in odobritve.

| (3c) | Z dejavnostmi Sklada za čipe bi bilo treba podpirati razvoj dinamičnega in odpornega polprevodniškega ekosistema. Skupno podjetje za čipe bi moralo zagotoviti, da je na voljo več sredstev za podporo rasti zagonskih podjetij in MSP, pa tudi za naložbe vzdolž vrednostne verige. Unija bi morala skušati povečati učinek finančnega vzvoda svoje porabe in doseči večji multiplikacijski učinek pri privabljanju finančnih sredstev iz zasebnega sektorja. V zvezi s tem bi bilo treba zagotoviti jasne smernice in točke dostopa, da se zagonskim podjetjem in MSP pomaga pri dostopanju do javnih in zasebnih sredstev. Poleg tega bi bilo treba predvideti strategijo ukrepanja v primeru izrednih kriz financiranja, na primer v primeru močnega povečanja inflacije. |
| --- | --- |

(3c)

Z dejavnostmi Sklada za čipe bi bilo treba podpirati razvoj dinamičnega in odpornega polprevodniškega ekosistema. Skupno podjetje za čipe bi moralo zagotoviti, da je na voljo več sredstev za podporo rasti zagonskih podjetij in MSP, pa tudi za naložbe vzdolž vrednostne verige. Unija bi morala skušati povečati učinek finančnega vzvoda svoje porabe in doseči večji multiplikacijski učinek pri privabljanju finančnih sredstev iz zasebnega sektorja. V zvezi s tem bi bilo treba zagotoviti jasne smernice in točke dostopa, da se zagonskim podjetjem in MSP pomaga pri dostopanju do javnih in zasebnih sredstev. Poleg tega bi bilo treba predvideti strategijo ukrepanja v primeru izrednih kriz financiranja, na primer v primeru močnega povečanja inflacije.

| (3d) | Glede na pomen sodelovanja s tretjimi stranmi na področju raziskav, razvoja in inovacij bi morala Evropski odbor za polprevodnike in Komisija pripraviti jasne in zlahka dostopne smernice o tem, na kakšen način in s katero programsko in strojno opremo lahko tretje strani sodelujejo v projektih, ki spadajo na področje uporabe te uredbe. V okviru struktur Evropskega odbora za polprevodnike, mednarodnih forumov ter drugih sporazumov in strategij Unije s tretjimi državami bi bilo treba pripraviti smernice o tem, kako premostiti obstoječe ovire za mednarodno sodelovanje na področju raziskav, razvoja in inovacij. |
| --- | --- |

(3d)

Glede na pomen sodelovanja s tretjimi stranmi na področju raziskav, razvoja in inovacij bi morala Evropski odbor za polprevodnike in Komisija pripraviti jasne in zlahka dostopne smernice o tem, na kakšen način in s katero programsko in strojno opremo lahko tretje strani sodelujejo v projektih, ki spadajo na področje uporabe te uredbe. V okviru struktur Evropskega odbora za polprevodnike, mednarodnih forumov ter drugih sporazumov in strategij Unije s tretjimi državami bi bilo treba pripraviti smernice o tem, kako premostiti obstoječe ovire za mednarodno sodelovanje na področju raziskav, razvoja in inovacij.

| (3e) | Komisija bi morala pripraviti jasne in zlahka dostopne smernice o pogojih za razvoj pilotnih linij in dostop tretjih strani do njih, pa tudi o združljivosti in dostopnosti virtualnih platform Unije za oblikovanje, knjižnic zasnov in kompetenčnih centrov. |
| --- | --- |

(3e)

Komisija bi morala pripraviti jasne in zlahka dostopne smernice o pogojih za razvoj pilotnih linij in dostop tretjih strani do njih, pa tudi o združljivosti in dostopnosti virtualnih platform Unije za oblikovanje, knjižnic zasnov in kompetenčnih centrov.

| (3f) | Da bo pobuda uspešna, si morajo države članice skupaj z Unijo prizadevati za podporo pri visokih kapitalskih stroških in široki razpoložljivosti virov za virtualno snovanje, preskušanje in pilotiranje ter pri širjenju znanja, znanj in spretnosti ter kompetenc. Nove koncepte in ambicije ... [uredbe o vzpostavitvi okvira ukrepov za okrepitev evropskega polprevodniškega ekosistema (akt o čipih)] in pobude bi bilo treba podpreti z izdatnimi novimi finančnimi določbami za raziskave, razvoj in inovacije ter za zasnovo, eksperimentiranje in preskušanje naprednih in razvijajočih se obstoječih tehnologij in izdelkov v polprevodniškem ekosistemu Unije. |
| --- | --- |

(3f)

Da bo pobuda uspešna, si morajo države članice skupaj z Unijo prizadevati za podporo pri visokih kapitalskih stroških in široki razpoložljivosti virov za virtualno snovanje, preskušanje in pilotiranje ter pri širjenju znanja, znanj in spretnosti ter kompetenc. Nove koncepte in ambicije ... [uredbe o vzpostavitvi okvira ukrepov za okrepitev evropskega polprevodniškega ekosistema (akt o čipih)] in pobude bi bilo treba podpreti z izdatnimi novimi finančnimi določbami za raziskave, razvoj in inovacije ter za zasnovo, eksperimentiranje in preskušanje naprednih in razvijajočih se obstoječih tehnologij in izdelkov v polprevodniškem ekosistemu Unije.

| (3g) | Pobuda je nova strateška pobuda Unije, za katero so potrebna nova proračunska sredstva. Da se zagotovi stabilno, dosledno, ambiciozno in dolgoročno financiranje pobude, se njena finančna sredstva obravnavajo kot del vmesnega pregleda večletnega finančnega okvira. Poskrbeti je treba, da se bodo dejavnosti, ki so že predvidene v programu Obzorje Evropa, še naprej izvajale. Skupni znesek finančnih sredstev, dodeljenih programu Obzorje Evropa, ne bi smel biti zmanjšan ali prerazporejen za financiranje dejavnosti, ki niso povezane z raziskavami, razvojem in inovacijami. Če bi se finančna sredstva programa zmanjšala, da bi se povečala sredstva, dodeljena programu za digitalno Evropo, da bi prispeval k izvajanju pobude, bi bilo treba to zmanjšanje izravnati z dodatnimi viri financiranja. |
| --- | --- |

(3g)

Pobuda je nova strateška pobuda Unije, za katero so potrebna nova proračunska sredstva. Da se zagotovi stabilno, dosledno, ambiciozno in dolgoročno financiranje pobude, se njena finančna sredstva obravnavajo kot del vmesnega pregleda večletnega finančnega okvira. Poskrbeti je treba, da se bodo dejavnosti, ki so že predvidene v programu Obzorje Evropa, še naprej izvajale. Skupni znesek finančnih sredstev, dodeljenih programu Obzorje Evropa, ne bi smel biti zmanjšan ali prerazporejen za financiranje dejavnosti, ki niso povezane z raziskavami, razvojem in inovacijami. Če bi se finančna sredstva programa zmanjšala, da bi se povečala sredstva, dodeljena programu za digitalno Evropo, da bi prispeval k izvajanju pobude, bi bilo treba to zmanjšanje izravnati z dodatnimi viri financiranja.

| (3h) | Učinek javnih odhodkov, povezanih s pobudo ter sektorjem raziskav, razvoja in inovacij v Uniji, bi bilo treba oceniti in pregledati pred naslednjim večletnim finančnim okvirom. Javne ustanove so dolžne javna sredstva na vseh področjih uporabljati učinkovito in uspešno, hkrati pa morajo zagotavljati tudi dobro finančno poslovodenje, stroškovno učinkovitost, donosnost javnih naložb ter preprečevanje zapravljanja in napak. Skupno podjetje za čipe bi moralo poskrbeti, da javne naložbe pozitivno vplivajo na polprevodniški ekosistem Unije in njene državljane. V zvezi s tem bi bilo treba programe dela Skupnega podjetja za čipe oblikovati in izvajati na podlagi načela „odprto, kolikor je mogoče, zaprto, kolikor je potrebno“. |
| --- | --- |

(3h)

Učinek javnih odhodkov, povezanih s pobudo ter sektorjem raziskav, razvoja in inovacij v Uniji, bi bilo treba oceniti in pregledati pred naslednjim večletnim finančnim okvirom. Javne ustanove so dolžne javna sredstva na vseh področjih uporabljati učinkovito in uspešno, hkrati pa morajo zagotavljati tudi dobro finančno poslovodenje, stroškovno učinkovitost, donosnost javnih naložb ter preprečevanje zapravljanja in napak. Skupno podjetje za čipe bi moralo poskrbeti, da javne naložbe pozitivno vplivajo na polprevodniški ekosistem Unije in njene državljane. V zvezi s tem bi bilo treba programe dela Skupnega podjetja za čipe oblikovati in izvajati na podlagi načela „odprto, kolikor je mogoče, zaprto, kolikor je potrebno“.

| (3i) | Finančna podpora, ki jo omogoča pobuda, bi se morala sorazmerno uporabiti za odpravljanje nedelovanja trga oziroma neoptimalnih naložbenih okoliščin, ki so posledica velike kapitalske intenzivnosti, visokega tveganja in kompleksne krajine polprevodniškega ekosistema. Ukrepi, ki jih sprejme Skupno podjetje za čipe, ne bi smeli podvajati ali izrivati financiranja zasebnega sektorja ali izkrivljati konkurence na notranjem trgu in bi morali imeti jasno dodano vrednost za Unijo. |
| --- | --- |

(3i)

Finančna podpora, ki jo omogoča pobuda, bi se morala sorazmerno uporabiti za odpravljanje nedelovanja trga oziroma neoptimalnih naložbenih okoliščin, ki so posledica velike kapitalske intenzivnosti, visokega tveganja in kompleksne krajine polprevodniškega ekosistema. Ukrepi, ki jih sprejme Skupno podjetje za čipe, ne bi smeli podvajati ali izrivati financiranja zasebnega sektorja ali izkrivljati konkurence na notranjem trgu in bi morali imeti jasno dodano vrednost za Unijo.

| (4) | Dejavnosti, podprte v okviru pobude, bi se morale financirati na podlagi Uredbe (EU) 2021/695 Evropskega parlamenta in Sveta (5) o vzpostavitvi programa Obzorje Evropa in Uredbe (EU) 2021/694 Evropskega parlamenta in Sveta (6) o vzpostavitvi programa Digitalna Evropa.
  Finančni prispevek Unije za Skupno podjetje za čipe se ne bi smel povečati na račun zmanjšanja sredstev, dodeljenih programom ali obstoječim projektom Unije, in bi moral biti zbran v skladu z ... [uredbo o vzpostavitvi okvira ukrepov za okrepitev evropskega polprevodniškega ekosistema (akt o čipih)], predvsem iz nedodeljenih razlik do zgornjih mej večletnega finančnega okvira ali iz netematskih posebnih instrumentov večletnega finančnega okvira. |
| --- | --- |

(4)

Dejavnosti, podprte v okviru pobude, bi se morale financirati na podlagi Uredbe (EU) 2021/695 Evropskega parlamenta in Sveta (5) o vzpostavitvi programa Obzorje Evropa in Uredbe (EU) 2021/694 Evropskega parlamenta in Sveta (6) o vzpostavitvi programa Digitalna Evropa.
  Finančni prispevek Unije za Skupno podjetje za čipe se ne bi smel povečati na račun zmanjšanja sredstev, dodeljenih programom ali obstoječim projektom Unije, in bi moral biti zbran v skladu z ... [uredbo o vzpostavitvi okvira ukrepov za okrepitev evropskega polprevodniškega ekosistema (akt o čipih)], predvsem iz nedodeljenih razlik do zgornjih mej večletnega finančnega okvira ali iz netematskih posebnih instrumentov večletnega finančnega okvira.

| (5) | Cilj pobude je okrepiti konkurenčnost in odpornost tehnološke in industrijske baze polprevodnikov, hkrati pa okrepiti
  in diverzificirati raziskovalne, razvojne in inovacijske zmogljivosti
  njenega polprevodniškega ekosistema, zmanjšati odvisnost od omejenega števila podjetij in geografskih območij tretjih držav ter okrepiti njeno zmogljivost za oblikovanje in proizvodnjo naprednih
  , trajnostnih in inovativnih
  komponent. Te cilje bi bilo treba podpreti, tako da se premosti vrzel med naprednimi raziskovalnimi
  , razvojnimi
  in inovacijskimi zmogljivostmi Unije ter njihovim industrijskim izkoriščanjem
  in tako da se vlaga v prizadevanja za to
  . Pobuda bi morala spodbujati krepitev zmogljivosti, da bi se omogočili
  raziskave, razvoj in inovacije,
  oblikovanje,
  izdelava,
  proizvodnja,
  pakiranje
  in integracija sistemov na področju polprevodniških tehnologij naslednje generacije
  , kot so fotonika in kvantne tehnologije, ter nadgradnja obstoječih polprevodniških tehnologij
  . Izboljšati bi morala sodelovanje med ključnimi akterji po vsej Evropi, s čimer bi se okrepile evropske oskrbovalne in vrednostne verige polprevodnikov, ki oskrbujejo ključne industrijske sektorje, in ustvarili novi trgi. |
| --- | --- |

(5)

Cilj pobude je okrepiti konkurenčnost in odpornost tehnološke in industrijske baze polprevodnikov, hkrati pa okrepiti
  in diverzificirati raziskovalne, razvojne in inovacijske zmogljivosti
  njenega polprevodniškega ekosistema, zmanjšati odvisnost od omejenega števila podjetij in geografskih območij tretjih držav ter okrepiti njeno zmogljivost za oblikovanje in proizvodnjo naprednih
  , trajnostnih in inovativnih
  komponent. Te cilje bi bilo treba podpreti, tako da se premosti vrzel med naprednimi raziskovalnimi
  , razvojnimi
  in inovacijskimi zmogljivostmi Unije ter njihovim industrijskim izkoriščanjem
  in tako da se vlaga v prizadevanja za to
  . Pobuda bi morala spodbujati krepitev zmogljivosti, da bi se omogočili
  raziskave, razvoj in inovacije,
  oblikovanje,
  izdelava,
  proizvodnja,
  pakiranje
  in integracija sistemov na področju polprevodniških tehnologij naslednje generacije
  , kot so fotonika in kvantne tehnologije, ter nadgradnja obstoječih polprevodniških tehnologij
  . Izboljšati bi morala sodelovanje med ključnimi akterji po vsej Evropi, s čimer bi se okrepile evropske oskrbovalne in vrednostne verige polprevodnikov, ki oskrbujejo ključne industrijske sektorje, in ustvarili novi trgi.

| (5a) | Da bi dosegli največji možni pozitivni učinek financiranja Unije in najučinkovitejši prispevek k ciljem politike Unije, bi morala Skupno podjetje za čipe in Sklad za čipe stremeti k največjemu izkoristku potenciala partnerjev iz zasebnega in/ali javnega sektorja. Med temi partnerji bi morali biti industrija, organizacije na področju raziskav, razvoja in inovacij ter tehnologij, organi, ki opravljajo javne storitve na lokalni, regionalni, nacionalni ali mednarodni ravni, ter organizacije civilne družbe, kot so ustanove, ki podpirajo in/ali izvajajo raziskave, razvoj in inovacije, pod pogojem, da je želene učinke mogoče doseči učinkoviteje v okviru partnerstva, kot pa če bi Unija ukrepala sama. |
| --- | --- |

(5a)

Da bi dosegli največji možni pozitivni učinek financiranja Unije in najučinkovitejši prispevek k ciljem politike Unije, bi morala Skupno podjetje za čipe in Sklad za čipe stremeti k največjemu izkoristku potenciala partnerjev iz zasebnega in/ali javnega sektorja. Med temi partnerji bi morali biti industrija, organizacije na področju raziskav, razvoja in inovacij ter tehnologij, organi, ki opravljajo javne storitve na lokalni, regionalni, nacionalni ali mednarodni ravni, ter organizacije civilne družbe, kot so ustanove, ki podpirajo in/ali izvajajo raziskave, razvoj in inovacije, pod pogojem, da je želene učinke mogoče doseči učinkoviteje v okviru partnerstva, kot pa če bi Unija ukrepala sama.

| (5b) | Skupno podjetje za čipe in Sklad za čipe bi morala skupaj vzpostaviti partnerstva v zasebnem in/ali javnem sektorju, na primer z memorandumi o soglasju, da bi učinkoviteje dosegli specifične učinke. Pri teh partnerstvih bi lahko bili vključeni industrija, organizacije na področju raziskav, razvoja in inovacij ter tehnologij, organi, ki opravljajo javne storitve na lokalni, regionalni, nacionalni ali mednarodni ravni, in organizacije civilne družbe, kot so ustanove, ki podpirajo ali izvajajo raziskave, razvoj in inovacije. |
| --- | --- |

(5b)

Skupno podjetje za čipe in Sklad za čipe bi morala skupaj vzpostaviti partnerstva v zasebnem in/ali javnem sektorju, na primer z memorandumi o soglasju, da bi učinkoviteje dosegli specifične učinke. Pri teh partnerstvih bi lahko bili vključeni industrija, organizacije na področju raziskav, razvoja in inovacij ter tehnologij, organi, ki opravljajo javne storitve na lokalni, regionalni, nacionalni ali mednarodni ravni, in organizacije civilne družbe, kot so ustanove, ki podpirajo ali izvajajo raziskave, razvoj in inovacije.

| (5c) | Da bi dosegli resnično odprto strateško avtonomijo, bi morali upravičenci, ki prejemajo finančno podporo iz pobude, sprejeti ukrepe za preprečevanje neželenih prenosov tehnologij in znanja, razvitih v okviru pobude, pri tem pa uporabiti vrsto instrumentov, ki so na voljo na ravni Unije in nacionalni ravni. Države članice in Komisija bi morale biti uradno obveščene in imeti možnost ukrepati, kadar se kot posledica tujih prevzemov ali drugih ukrepov, ki jih sprejmejo subjekti zunaj Unije, da izsilijo prenos tehnologije ali znanja, pojavi tveganje prenosa s subjektov Unije v države zunaj Unije. |
| --- | --- |

(5c)

Da bi dosegli resnično odprto strateško avtonomijo, bi morali upravičenci, ki prejemajo finančno podporo iz pobude, sprejeti ukrepe za preprečevanje neželenih prenosov tehnologij in znanja, razvitih v okviru pobude, pri tem pa uporabiti vrsto instrumentov, ki so na voljo na ravni Unije in nacionalni ravni. Države članice in Komisija bi morale biti uradno obveščene in imeti možnost ukrepati, kadar se kot posledica tujih prevzemov ali drugih ukrepov, ki jih sprejmejo subjekti zunaj Unije, da izsilijo prenos tehnologije ali znanja, pojavi tveganje prenosa s subjektov Unije v države zunaj Unije.

| (5d) | Kot ena od glavnih prednostnih nalog pobude bi moralo veljati vlaganje v talente ter znanja in spretnosti. Razpoložljivost talentov je ključnega pomena za privabljanje naložb v polprevodnike. Unija bi morala spodbujati človeški potencial ter znanja in spretnosti prek izobraževanja na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, pri čemer bi morala posebno pozornost nameniti ženskam, ki so na teh področjih premalo zastopane. Da bi čim bolj povečala učinek Skupnega podjetja za čipe, bi si morala prizadevati za sinergije z drugimi programi in možnostmi financiranja na področju znanj in spretnosti ter izobraževanja. Skupno podjetje za čipe bi moralo, kadar je to relevantno in ustrezno ter v skladu z veljavnimi pravili programa Obzorje Evropa, skušati okrepiti mednarodno sodelovanje, ki je bistveno za zagotovitev dostopa do znanja in strokovnega znanja ter trgov po vsem svetu. |
| --- | --- |

(5d)

Kot ena od glavnih prednostnih nalog pobude bi moralo veljati vlaganje v talente ter znanja in spretnosti. Razpoložljivost talentov je ključnega pomena za privabljanje naložb v polprevodnike. Unija bi morala spodbujati človeški potencial ter znanja in spretnosti prek izobraževanja na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, pri čemer bi morala posebno pozornost nameniti ženskam, ki so na teh področjih premalo zastopane. Da bi čim bolj povečala učinek Skupnega podjetja za čipe, bi si morala prizadevati za sinergije z drugimi programi in možnostmi financiranja na področju znanj in spretnosti ter izobraževanja. Skupno podjetje za čipe bi moralo, kadar je to relevantno in ustrezno ter v skladu z veljavnimi pravili programa Obzorje Evropa, skušati okrepiti mednarodno sodelovanje, ki je bistveno za zagotovitev dostopa do znanja in strokovnega znanja ter trgov po vsem svetu.

| (6) | Pobudi bi bilo treba dodeliti finančna sredstva, ki so ustrezna in potrebna, da bo mogoče doseči njene ambiciozne cilje.
  Pobudo bi bilo treba izvajati z ukrepi, ki bi morali temeljiti na močni bazi znanja, ki jo je ustvarilo Skupno podjetje za ključne digitalne tehnologije. To bi moralo biti zadolženo za zagotavljanje finančne podpore ukrepom, financiranim v okviru pobude, prek katerega koli instrumenta ali postopka, določenega v programu Obzorje Evropa ali programu Digitalna Evropa. Poleg tega bi bilo treba Skupno podjetje za ključne digitalne tehnologije preimenovati v Skupno podjetje za čipe. V celotnem obdobju delovanja Skupnega podjetja za čipe bi bilo treba vsaj 2,5 milijarde EUR nameniti pilotnim linijam, oblikovalski infrastrukturi, kompetenčnim centrom in drugim dejavnostim za krepitev zmogljivosti. |
| --- | --- |

(6)

Pobudi bi bilo treba dodeliti finančna sredstva, ki so ustrezna in potrebna, da bo mogoče doseči njene ambiciozne cilje.
  Pobudo bi bilo treba izvajati z ukrepi, ki bi morali temeljiti na močni bazi znanja, ki jo je ustvarilo Skupno podjetje za ključne digitalne tehnologije. To bi moralo biti zadolženo za zagotavljanje finančne podpore ukrepom, financiranim v okviru pobude, prek katerega koli instrumenta ali postopka, določenega v programu Obzorje Evropa ali programu Digitalna Evropa. Poleg tega bi bilo treba Skupno podjetje za ključne digitalne tehnologije preimenovati v Skupno podjetje za čipe. V celotnem obdobju delovanja Skupnega podjetja za čipe bi bilo treba vsaj 2,5 milijarde EUR nameniti pilotnim linijam, oblikovalski infrastrukturi, kompetenčnim centrom in drugim dejavnostim za krepitev zmogljivosti.

| (7) | Dejavnosti, ki jih financira Skupno podjetje za čipe, bi morale biti zajete v enem samem programu dela, ki bi ga moral sprejeti upravni odbor. Pred pripravo vsakega programa dela bi moral odbor javnih organov ob upoštevanju nasvetov Evropskega odbora za polprevodnike in prispevkov drugih ustreznih deležnikov
  iz industrije
  ,
  strokovnjakov, socialnih partnerjev, odbora zasebnih članov, pri čemer
  bi bili po potrebi vključeni
  tudi
  časovni načrti, ki jih pripravi zavezništvo za procesorje in polprevodniške tehnologije (7), opredeliti del programa dela, ki se nanaša na dejavnosti krepitve zmogljivosti ter raziskovalne
  , razvojne
  in inovacijske dejavnosti, vključno z njihovimi ustreznimi ocenami odhodkov. V ta namen bi moral odbor javnih organov vključevati samo Komisijo in javne organe držav članic. Izvršni direktor bi moral nato na podlagi te opredelitve pripraviti program dela, vključno s krepitvijo zmogljivosti ter raziskovalnimi, razvojnimi
  in inovacijskimi
  dejavnostmi, in njihove ustrezne ocene odhodkov. |
| --- | --- |

(7)

Dejavnosti, ki jih financira Skupno podjetje za čipe, bi morale biti zajete v enem samem programu dela, ki bi ga moral sprejeti upravni odbor. Pred pripravo vsakega programa dela bi moral odbor javnih organov ob upoštevanju nasvetov Evropskega odbora za polprevodnike in prispevkov drugih ustreznih deležnikov
  iz industrije
  ,
  strokovnjakov, socialnih partnerjev, odbora zasebnih članov, pri čemer
  bi bili po potrebi vključeni
  tudi
  časovni načrti, ki jih pripravi zavezništvo za procesorje in polprevodniške tehnologije (7), opredeliti del programa dela, ki se nanaša na dejavnosti krepitve zmogljivosti ter raziskovalne
  , razvojne
  in inovacijske dejavnosti, vključno z njihovimi ustreznimi ocenami odhodkov. V ta namen bi moral odbor javnih organov vključevati samo Komisijo in javne organe držav članic. Izvršni direktor bi moral nato na podlagi te opredelitve pripraviti program dela, vključno s krepitvijo zmogljivosti ter raziskovalnimi, razvojnimi
  in inovacijskimi
  dejavnostmi, in njihove ustrezne ocene odhodkov.

| (8) | Vsi člani upravnega odbora bi morali biti vključeni v pripravo programa dela, sodelovati v ustreznih razpravah in prejemati potrebne informacije.
  Ko upravni odbor sprejme program dela, bi morale biti glasovalne pravice za tisti del programa dela, ki se nanaša na krepitev zmogljivosti, omejene le na Komisijo in države članice. Glasovalne pravice za tisti del programa dela, ki se nanaša na raziskovalne in inovacijske dejavnosti, bi si morali enako deliti Komisija, sodelujoče države in zasebni člani. Če odločitve o enem od dveh delov programa dela ni mogoče sprejeti, bi bilo treba sprejeti program dela, ki bi vključeval le tisti del, o katerem je bila sprejeta pozitivna odločitev. |
| --- | --- |

(8)

Vsi člani upravnega odbora bi morali biti vključeni v pripravo programa dela, sodelovati v ustreznih razpravah in prejemati potrebne informacije.
  Ko upravni odbor sprejme program dela, bi morale biti glasovalne pravice za tisti del programa dela, ki se nanaša na krepitev zmogljivosti, omejene le na Komisijo in države članice. Glasovalne pravice za tisti del programa dela, ki se nanaša na raziskovalne in inovacijske dejavnosti, bi si morali enako deliti Komisija, sodelujoče države in zasebni člani. Če odločitve o enem od dveh delov programa dela ni mogoče sprejeti, bi bilo treba sprejeti program dela, ki bi vključeval le tisti del, o katerem je bila sprejeta pozitivna odločitev.

| (9) | Upravni odbor bi moral biti odgovoren za izbiro projektov, povezanih z dejavnostmi krepitve zmogljivosti. V ta namen bi moral odbor javnih organov vključevati samo Komisijo in javne organe držav članic.
  Člani odbora javnih organov bi morali razpolagati s kompetencami ter strokovnim znanjem, potrebnimi, da lahko podajajo priporočila, pri katerih bodo upoštevani cilji Skupnega podjetja za čipe. Odbor javnih organov bi si moral prizadevati za bolj uravnoteženo zastopanost spolov v svojih strukturah in projektih ter stremeti k temu, da izbrani projekti odražajo geografsko uravnoteženost. |
| --- | --- |

(9)

Upravni odbor bi moral biti odgovoren za izbiro projektov, povezanih z dejavnostmi krepitve zmogljivosti. V ta namen bi moral odbor javnih organov vključevati samo Komisijo in javne organe držav članic.
  Člani odbora javnih organov bi morali razpolagati s kompetencami ter strokovnim znanjem, potrebnimi, da lahko podajajo priporočila, pri katerih bodo upoštevani cilji Skupnega podjetja za čipe. Odbor javnih organov bi si moral prizadevati za bolj uravnoteženo zastopanost spolov v svojih strukturah in projektih ter stremeti k temu, da izbrani projekti odražajo geografsko uravnoteženost.

| (10) | Odbor javnih organov bi moral biti odgovoren za izbiro projektov, povezanih z raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi. |
| --- | --- |

(10)

Odbor javnih organov bi moral biti odgovoren za izbiro projektov, povezanih z raziskovalnimi in inovacijskimi dejavnostmi.

| (11) | Da bi se pospešilo izvajanje ukrepov v okviru pobude in okrepilo sodelovanje med pravnimi subjekti, zlasti raziskovalnimi in tehnološkimi organizacijami, bi morali biti nekateri predlogi za ukrepe upravičeni do financiranja samo, če ukrep izvajajo pravni subjekti, ki sodelujejo v konzorciju vsaj treh pravnih subjektov iz treh različnih držav članic
  , ki odražajo geografsko uravnoteženost na ravni Unije
  . Ta konzorcij bi lahko bil strukturiran kot Evropski konzorcij za čipno infrastrukturo, kot je predlagano v aktu o čipih, ali na podlagi drugih pravnih instrumentov, ki so na voljo v skladu s pravom Unije. Ker se dejavnosti, ki se podpirajo v okviru pobude in jih izvaja Skupno podjetje za čipe, financirajo iz programa Obzorje Evropa ali programa Digitalna Evropa, bi bilo treba finančni prispevek Unije k Skupnemu podjetju za čipe iz člena 128 Uredbe Sveta (EU) 2021/2085 ustrezno povečati. V skladu s povečanjem operativnih nalog bi bilo treba povečati tudi upravne stroške Skupnega podjetja za čipe. Zasebni člani ne bi smeli prispevati k dodatnim upravnim stroškom. |
| --- | --- |

(11)

Da bi se pospešilo izvajanje ukrepov v okviru pobude in okrepilo sodelovanje med pravnimi subjekti, zlasti raziskovalnimi in tehnološkimi organizacijami, bi morali biti nekateri predlogi za ukrepe upravičeni do financiranja samo, če ukrep izvajajo pravni subjekti, ki sodelujejo v konzorciju vsaj treh pravnih subjektov iz treh različnih držav članic
  , ki odražajo geografsko uravnoteženost na ravni Unije
  . Ta konzorcij bi lahko bil strukturiran kot Evropski konzorcij za čipno infrastrukturo, kot je predlagano v aktu o čipih, ali na podlagi drugih pravnih instrumentov, ki so na voljo v skladu s pravom Unije. Ker se dejavnosti, ki se podpirajo v okviru pobude in jih izvaja Skupno podjetje za čipe, financirajo iz programa Obzorje Evropa ali programa Digitalna Evropa, bi bilo treba finančni prispevek Unije k Skupnemu podjetju za čipe iz člena 128 Uredbe Sveta (EU) 2021/2085 ustrezno povečati. V skladu s povečanjem operativnih nalog bi bilo treba povečati tudi upravne stroške Skupnega podjetja za čipe. Zasebni člani ne bi smeli prispevati k dodatnim upravnim stroškom.

| (12) | Zagotavljanje finančne podpore za dejavnosti iz programa Digitalna Evropa bi moralo biti v skladu z Uredbo (EU) 2021/694. |
| --- | --- |

(12)

Zagotavljanje finančne podpore za dejavnosti iz programa Digitalna Evropa bi moralo biti v skladu z Uredbo (EU) 2021/694.

| (13) | Da bi okrepilo odprto strateško avtonomijo Unije in zaščitilo pravice intelektualne lastnine, bi moralo
  Skupno podjetje za čipe olajšati sodelovanje med Unijo in
  ustreznimi podobno mislečimi
  mednarodnimi akterji.
  Opredeliti bi moralo strategijo
  za sodelovanje
  , ki bo temeljila na dopolnjevanju in soodvisnosti vzdolž polprevodniške oskrbovalne verige,
  vključno z opredelitvijo in spodbujanjem področij za sodelovanje pri raziskavah, razvoju
  in inovacijah
  ter razvoju znanj in spretnosti ter z izvajanjem ukrepov, ki so v obojestransko korist, temeljijo zlasti na vzajemnosti
  , skladno s programom Obzorje Evropa in mednarodnimi obveznostmi
  . |
| --- | --- |

(13)

Da bi okrepilo odprto strateško avtonomijo Unije in zaščitilo pravice intelektualne lastnine, bi moralo
  Skupno podjetje za čipe olajšati sodelovanje med Unijo in
  ustreznimi podobno mislečimi
  mednarodnimi akterji.
  Opredeliti bi moralo strategijo
  za sodelovanje
  , ki bo temeljila na dopolnjevanju in soodvisnosti vzdolž polprevodniške oskrbovalne verige,
  vključno z opredelitvijo in spodbujanjem področij za sodelovanje pri raziskavah, razvoju
  in inovacijah
  ter razvoju znanj in spretnosti ter z izvajanjem ukrepov, ki so v obojestransko korist, temeljijo zlasti na vzajemnosti
  , skladno s programom Obzorje Evropa in mednarodnimi obveznostmi
  .

| (14) | Uredbo Sveta (EU) 2021/2085 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(14)

Uredbo Sveta (EU) 2021/2085 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (EU) 2021/2085 se spremeni:

| (1) | člen 2 se spremeni:






  (a) | točke 2, 3 in 4 se nadomestijo z naslednjim:






  „2. | ‚ustanovni član‘ pomeni vsak pravni subjekt s sedežem v državi članici, državo, pridruženo Obzorju Evropa ali, kjer je ustrezno, programu Digitalna Evropa, ali mednarodno organizacijo, ki je v tej uredbi ali v eni od prilog k tej uredbi opredeljen/opredeljena kot član/članica skupnega podjetja; |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

člen 2 se spremeni:

(a)

točke 2, 3 in 4 se nadomestijo z naslednjim:

„2.

| 3. | ‚pridruženi član‘ pomeni vsak pravni subjekt s sedežem v državi članici, državo, pridruženo Obzorju Evropa ali, kjer je ustrezno, programu Digitalna Evropa, ali mednarodno organizacijo, ki k skupnemu podjetju pristopi s podpisom pisma o zavezi v skladu s členom 6(3) in ob odobritvi v skladu s členom 7; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ‚sodelujoča država‘ pomeni vsako državo članico ali državo, pridruženo Obzorju Evropa ali, kjer je ustrezno, programu Digitalna Evropa, potem ko z uradnim obvestilom, predloženim kot pismo o zavezi, sporoči svoje sodelovanje pri dejavnostih zadevnega skupnega podjetja;“; |
| --- | --- |

4.

| (2) | člen 3 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se točka (g) nadomesti z naslednjim:






  „(g) | Skupno podjetje za čipe;“; |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

člen 3 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se točka (g) nadomesti z naslednjim:

„(g)

Skupno podjetje za čipe;“;

| (b) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

  „3.   Da bi upoštevali trajanje Obzorja Evropa in, kjer je ustrezno, programa Digitalna Evropa, se razpisi za zbiranje predlogov v okviru skupnih podjetij objavijo najpozneje do 31. decembra 2027. V ustrezno utemeljenih primerih se lahko razpisi za zbiranje predlogov objavijo najpozneje do 31. decembra 2028.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Da bi upoštevali trajanje Obzorja Evropa in, kjer je ustrezno, programa Digitalna Evropa, se razpisi za zbiranje predlogov v okviru skupnih podjetij objavijo najpozneje do 31. decembra 2027. V ustrezno utemeljenih primerih se lahko razpisi za zbiranje predlogov objavijo najpozneje do 31. decembra 2028.“;

| (3) | v členu 4(1) se doda naslednji pododstavek:
  „Skupno podjetje za čipe prispeva tudi k 
  izvajanju
  ciljev pobude Čipi za Evropo in programa Digitalna Evropa.“; |
| --- | --- |

(3)

v členu 4(1) se doda naslednji pododstavek:

„Skupno podjetje za čipe prispeva tudi k 
  izvajanju
  ciljev pobude Čipi za Evropo in programa Digitalna Evropa.“;

izvajanju

| (4) | v členu 10 se odstavka 2 in 3 nadomestita z naslednjim:

  „2.   Znesek prispevka Unije iz drugega dela se lahko poveča s prispevki tretjih držav, pridruženih Obzorju Evropa v skladu s členom 16(5) Uredbe (EU) 2021/695 in, kadar je ustrezno, programu Digitalna Evropa v skladu s členom 10(1), točka (d), Uredbe (EU) 2021/694, če je skupni znesek, za katerega se poveča prispevek Unije, vsaj tako visok kot prispevek članov razen Unije ali njihovih subjektov v sestavi oziroma povezanih subjektov.


  3.   Prispevek Unije se plača iz odobritev splošnega proračuna Unije, dodeljenih Posebnemu programu za izvajanje Obzorja Evropa in, kadar je ustrezno, programu Digitalna Evropa v skladu s členom 62(1), točka (c)(iv), in členom 154 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 za organe iz člena 71 navedene uredbe.“; |
| --- | --- |

(4)

v členu 10 se odstavka 2 in 3 nadomestita z naslednjim:

„2.   Znesek prispevka Unije iz drugega dela se lahko poveča s prispevki tretjih držav, pridruženih Obzorju Evropa v skladu s členom 16(5) Uredbe (EU) 2021/695 in, kadar je ustrezno, programu Digitalna Evropa v skladu s členom 10(1), točka (d), Uredbe (EU) 2021/694, če je skupni znesek, za katerega se poveča prispevek Unije, vsaj tako visok kot prispevek članov razen Unije ali njihovih subjektov v sestavi oziroma povezanih subjektov.

3.   Prispevek Unije se plača iz odobritev splošnega proračuna Unije, dodeljenih Posebnemu programu za izvajanje Obzorja Evropa in, kadar je ustrezno, programu Digitalna Evropa v skladu s členom 62(1), točka (c)(iv), in členom 154 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 za organe iz člena 71 navedene uredbe.“;

| (5) | člen 12(1) se spremeni:






  (a) | drugi pododstavek odstavka 1 se nadomesti z naslednjim:

  „1.   Program dela ▌poleg meril, določenih v členu 22 uredbe Obzorje Evropa, ali, v primeru Skupnega podjetja za čipe, členu 18 programa Digitalna Evropa, v prilogi vključuje merila za upravičenost za nacionalne pravne subjekte
  , vključno s prispevkom k doseganju dvojnega, digitalnega in zelenega prehoda
  .“; |
| --- | --- | --- |

(5)

člen 12(1) se spremeni:

(a)

drugi pododstavek odstavka 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Program dela ▌poleg meril, določenih v členu 22 uredbe Obzorje Evropa, ali, v primeru Skupnega podjetja za čipe, členu 18 programa Digitalna Evropa, v prilogi vključuje merila za upravičenost za nacionalne pravne subjekte
  , vključno s prispevkom k doseganju dvojnega, digitalnega in zelenega prehoda
  .“;

| (b) | tretji pododstavek odstavka 1 se nadomesti z naslednjim:
  „Vse sodelujoče države pooblastijo
  Skupno podjetje za čipe
  za oceno predlogov v skladu s programom Unije, iz katerega se prispeva.“; |
| --- | --- |

(b)

tretji pododstavek odstavka 1 se nadomesti z naslednjim:

„Vse sodelujoče države pooblastijo
  Skupno podjetje za čipe
  za oceno predlogov v skladu s programom Unije, iz katerega se prispeva.“;

Skupno podjetje za čipe

| (6) | v členu 29 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:






  (a) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

  „2.   Proračunske obveznosti
  skupnih podjetij
  iz člena 3(1), točke (b), (d), (g) in (h), se lahko razdelijo na letne obroke. Do 31. decembra 2024 skupni znesek teh proračunskih obveznosti v obrokih ne preseže 50 % najvišjega prispevka Unije iz člena 10. Od januarja 2025 vsaj 20 % skupnega proračuna za preostala leta ni kritih z letnimi obroki.“; |
| --- | --- | --- |

(6)

v členu 29 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

(a)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Proračunske obveznosti
  skupnih podjetij
  iz člena 3(1), točke (b), (d), (g) in (h), se lahko razdelijo na letne obroke. Do 31. decembra 2024 skupni znesek teh proračunskih obveznosti v obrokih ne preseže 50 % najvišjega prispevka Unije iz člena 10. Od januarja 2025 vsaj 20 % skupnega proračuna za preostala leta ni kritih z letnimi obroki.“;

| (7) | člen 126 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se točka (b) nadomesti z naslednjim:






  „(b) | vzpostaviti znanstveno odličnost Unije in njen vodilni položaj na področju inovacij v zvezi z nastajajočimi tehnologijami komponent in sistemov, tudi v dejavnostih, povezanih z nižjimi ravnmi tehnološke pripravljenosti, in spodbujati dejavno udeležbo MSP, ki naj predstavljajo vsaj eno tretjino celotnega števila udeležencev v posrednih ukrepih in bi morala prejeti vsaj 20 % javnih sredstev, namenjenih ukrepom na področju raziskav
  , razvoja
  in inovacij.“; |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

člen 126 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se točka (b) nadomesti z naslednjim:

„(b)

vzpostaviti znanstveno odličnost Unije in njen vodilni položaj na področju inovacij v zvezi z nastajajočimi tehnologijami komponent in sistemov, tudi v dejavnostih, povezanih z nižjimi ravnmi tehnološke pripravljenosti, in spodbujati dejavno udeležbo MSP, ki naj predstavljajo vsaj eno tretjino celotnega števila udeležencev v posrednih ukrepih in bi morala prejeti vsaj 20 % javnih sredstev, namenjenih ukrepom na področju raziskav
  , razvoja
  in inovacij.“;

, razvoja

| (b) | v odstavku 1 se doda naslednja točka (d):






  „(d) | povečati ▌zmogljivosti po vsej Uniji na področju najsodobnejših polprevodniških tehnologij in polprevodniških tehnologij naslednje generacije, da se okrepijo napredne zmogljivosti Unije za oblikovanje,
  proizvodnjo,
  , razvoj opreme in materialov, integracijo sistemov in proizvodnjo polprevodnikov
  in pakiranje. Prizadeva si preprečevati in omejiti negativne vplive na okolje,
  kjer je to mogoče
  , ter uporablja načela zmanjševanja, ponovne uporabe in recikliranja
  .“; |
| --- | --- | --- |

(b)

v odstavku 1 se doda naslednja točka (d):

„(d)

povečati ▌zmogljivosti po vsej Uniji na področju najsodobnejših polprevodniških tehnologij in polprevodniških tehnologij naslednje generacije, da se okrepijo napredne zmogljivosti Unije za oblikovanje,
  proizvodnjo,
  , razvoj opreme in materialov, integracijo sistemov in proizvodnjo polprevodnikov
  in pakiranje. Prizadeva si preprečevati in omejiti negativne vplive na okolje,
  kjer je to mogoče
  , ter uporablja načela zmanjševanja, ponovne uporabe in recikliranja
  .“;

proizvodnjo,

in pakiranje. Prizadeva si preprečevati in omejiti negativne vplive na okolje,

, ter uporablja načela zmanjševanja, ponovne uporabe in recikliranja

| (c) | v odstavku 2 se točka (f) nadomesti z naslednjim:






  „(f) | vzpostaviti skladnost med prispevki drugih ustreznih deležnikov k strateškemu načrtu za raziskave in inovacije Skupnega podjetja za čipe, po potrebi vključno s časovnimi načrti, ki jih pripravi zavezništvo za procesorje in polprevodniške tehnologije, in politikami Unije, da bi se
  zlasti uresničili in izpolnili cilji pobude
  ;“; |
| --- | --- | --- |

(c)

v odstavku 2 se točka (f) nadomesti z naslednjim:

„(f)

vzpostaviti skladnost med prispevki drugih ustreznih deležnikov k strateškemu načrtu za raziskave in inovacije Skupnega podjetja za čipe, po potrebi vključno s časovnimi načrti, ki jih pripravi zavezništvo za procesorje in polprevodniške tehnologije, in politikami Unije, da bi se
  zlasti uresničili in izpolnili cilji pobude
  ;“;

zlasti uresničili in izpolnili cilji pobude

| (d) | v odstavku 2 se dodajo naslednje točke ▌:






  „(g) | razviti ▌zmogljivosti oblikovanja za integrirane polprevodniške
  , kvantne in druge najsodobnejše
  tehnologije
  , kot je fotonika
  ; |
| --- | --- | --- |

(d)

v odstavku 2 se dodajo naslednje točke ▌:

„(g)

razviti ▌zmogljivosti oblikovanja za integrirane polprevodniške
  , kvantne in druge najsodobnejše
  tehnologije
  , kot je fotonika
  ;

, kvantne in druge najsodobnejše

, kot je fotonika

| (h) | izboljšati obstoječe pilotne linije in razviti nove; |
| --- | --- |

(h)

izboljšati obstoječe pilotne linije in razviti nove;

| (i) | vzpostaviti napredne tehnološke in inženirske zmogljivosti za pospešitev razvoja kvantnih čipov; |
| --- | --- |

(i)

vzpostaviti napredne tehnološke in inženirske zmogljivosti za pospešitev razvoja kvantnih čipov;

| (j) | vzpostaviti mrežo kompetenčnih centrov po Evropi; |
| --- | --- |

(j)

vzpostaviti mrežo kompetenčnih centrov po Evropi;

| (ja) | podpirati zeleni prehod z zagotavljanjem, da se pri razvoju in izvajanju raziskav, razvoja in inovacij upoštevajo okoljski vidiki, kot sta večja energetska učinkovitost in gospodarnejša raba vode; |
| --- | --- |

(ja)

(ja)

podpirati zeleni prehod z zagotavljanjem, da se pri razvoju in izvajanju raziskav, razvoja in inovacij upoštevajo okoljski vidiki, kot sta večja energetska učinkovitost in gospodarnejša raba vode;

podpirati zeleni prehod z zagotavljanjem, da se pri razvoju in izvajanju raziskav, razvoja in inovacij upoštevajo okoljski vidiki, kot sta večja energetska učinkovitost in gospodarnejša raba vode;

| (jb) | spodbujati izobraževanje na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, zlasti udeležbo žensk pri raziskavah, razvoju in inovacijah; |
| --- | --- |

(jb)

(jb)

spodbujati izobraževanje na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, zlasti udeležbo žensk pri raziskavah, razvoju in inovacijah;

spodbujati izobraževanje na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, zlasti udeležbo žensk pri raziskavah, razvoju in inovacijah;

| (jc) | spodbujati odprto znanost in prepoznavnost v javnosti ter zagotavljati, da so raziskovalne, razvojne in inovacijske dejavnosti namenjene zagotavljanju pozitivnega učinka na družbo.“; |
| --- | --- |

(jc)

(jc)

spodbujati odprto znanost in prepoznavnost v javnosti ter zagotavljati, da so raziskovalne, razvojne in inovacijske dejavnosti namenjene zagotavljanju pozitivnega učinka na družbo.“;

spodbujati odprto znanost in prepoznavnost v javnosti ter zagotavljati, da so raziskovalne, razvojne in inovacijske dejavnosti namenjene zagotavljanju pozitivnega učinka na družbo.“;

| (8) | člen 128 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 128

  1.   Finančni prispevek Unije za Skupno podjetje
  za čipe
  , vključno z odobritvami EGP, znaša
  vsaj
  4 175 000 000 EUR, vključno do 50 174 000 EUR za upravne stroške, in vključuje:






  (a) | do 2 650 000 000 EUR iz Obzorja Evropa; |
| --- | --- | --- |

(8)

člen 128 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 128

1.   Finančni prispevek Unije za Skupno podjetje
  za čipe
  , vključno z odobritvami EGP, znaša
  vsaj
  4 175 000 000 EUR, vključno do 50 174 000 EUR za upravne stroške, in vključuje:

(a)

do 2 650 000 000 EUR iz Obzorja Evropa;

| (b) | do 1 525 000 000 EUR iz programa Digitalna Evropa. |
| --- | --- |

(b)

do 1 525 000 000 EUR iz programa Digitalna Evropa.

2.   Finančni prispevek Unije iz odstavka 1 se plača iz odobritev splošnega proračuna Unije, dodeljenih vsakemu zadevnemu programu.

3.   Dodatna sredstva Unije, ki dopolnjujejo prispevek iz odstavka 1 tega člena, se lahko Skupnemu podjetju
  za čipe
  dodelijo iz tretjih držav, pridruženih Obzorju Evropa ali programu Digitalna Evropa, v skladu z njihovimi posameznimi pridružitvenimi sporazumi. Ta dodatna sredstva ne vplivajo na prispevek sodelujočih držav iz člena 129(1).

4.   Finančni prispevek Unije iz odstavka 1, točka (a), tega člena se uporabi za Skupno podjetje
  za čipe
  za zagotavljanje finančne podpore posrednim ukrepom, kot so opredeljeni v členu 2, točka 43, Uredbe (EU) 2021/695, kar ustreza raziskovalnim
  , razvojnim
  in inovacijskim dejavnostim Skupnega podjetja
  za čipe
  .

5.   Finančni prispevek Unije iz odstavka 1, točka (b), se uporabi za krepitev zmožnosti za pilotne linije in oblikovalske infrastrukture po vsej Uniji.“;

| (9) | v členu 129 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

  „3.   Zasebni člani z odstopanjem od člena 28(4) za upravne stroške Skupnega podjetja za čipe prispevajo
  do
  26 331 000 EUR ali poskrbijo, da ta znesek prispevajo njihovi subjekti v sestavi in povezani subjekti. Delež celotnega letnega prispevka zasebnih članov za upravne stroške Skupnega podjetja za čipe znaša 35 %.
  Če se bistveno spremeni obseg ali članstvo Skupnega podjetja za čipe, se o morebitnih spremembah finančnega prispevka organizira posvetovanje z zasebnimi člani.
  “; |
| --- | --- |

(9)

v členu 129 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

„3.   Zasebni člani z odstopanjem od člena 28(4) za upravne stroške Skupnega podjetja za čipe prispevajo
  do
  26 331 000 EUR ali poskrbijo, da ta znesek prispevajo njihovi subjekti v sestavi in povezani subjekti. Delež celotnega letnega prispevka zasebnih članov za upravne stroške Skupnega podjetja za čipe znaša 35 %.
  Če se bistveno spremeni obseg ali članstvo Skupnega podjetja za čipe, se o morebitnih spremembah finančnega prispevka organizira posvetovanje z zasebnimi člani.
  “;

| (10) | v členu 133 se doda naslednji odstavek 3a:

  „3a.   Upravni odbor v glasovanje ▌vključi samo Komisijo in javne organe držav članic. Komisija ima 50 % glasovalnih pravic. Odstavka 2 in 3 se smiselno uporabljata za glasovalne pravice držav članic.“; |
| --- | --- |

(10)

v členu 133 se doda naslednji odstavek 3a:

„3a.   Upravni odbor v glasovanje ▌vključi samo Komisijo in javne organe držav članic. Komisija ima 50 % glasovalnih pravic. Odstavka 2 in 3 se smiselno uporabljata za glasovalne pravice držav članic.“;

| (11) | vstavi se naslednji člen 133a:

  „Člen 133a
  Pravila, ki se uporabljajo za dejavnosti, financirane v okviru programa Digitalna Evropa

  1.   Za dejavnosti, ki jih Skupno podjetje za čipe financira v okviru programa Digitalna Evropa, se uporablja Uredba (EU) 2021/694.


  2.   Program dela in razpisi za zbiranje predlogov Skupnega podjetja za čipe se objavijo na spletnem mestu programa Digitalna Evropa.


  3.   V primeru Skupnega podjetja za čipe to v skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/694 opravi naknadne revizije odhodkov za dejavnosti, financirane iz proračuna programa Digitalna Evropa.“; |
| --- | --- |

(11)

vstavi se naslednji člen 133a:

„Člen 133a

Pravila, ki se uporabljajo za dejavnosti, financirane v okviru programa Digitalna Evropa

1.   Za dejavnosti, ki jih Skupno podjetje za čipe financira v okviru programa Digitalna Evropa, se uporablja Uredba (EU) 2021/694.

2.   Program dela in razpisi za zbiranje predlogov Skupnega podjetja za čipe se objavijo na spletnem mestu programa Digitalna Evropa.

3.   V primeru Skupnega podjetja za čipe to v skladu s členom 27 Uredbe (EU) 2021/694 opravi naknadne revizije odhodkov za dejavnosti, financirane iz proračuna programa Digitalna Evropa.“;

| (12) | člen 134 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 134
  Omejitve in pogoji za sodelovanje v specifičnih ukrepih

  1.   Kadar Komisija tako zahteva, je za ukrepe, financirane v okviru Obzorja Evropa, sodelovanje v specifičnih ukrepih po odobritvi odbora javnih organov z odstopanjem od člena 17(2), točka (l), omejeno v skladu s členom 22(5) Uredbe (EU) 2021/695.


  2.   Kadar Komisija tako zahteva, je za ukrepe, financirane v okviru programa Digitalna Evropa, sodelovanje v specifičnih ukrepih po odobritvi odbora javnih organov omejeno v skladu s členom 12(6) in členom 18 Uredbe (EU) 2021/694.


  3.   Za ukrepe, financirane v okviru več kot enega programa Unije, iz katerega se prispeva, program dela določa skupne pogoje, vključno z omejitvijo sodelovanja iz odstavkov 1 in 2 tega člena, v skladu s pravili programov Unije, iz katerih se prispeva.


  4.   Nekatere ukrepe lahko izvajajo pravni subjekti, ki sodelujejo v konzorciju, strukturiranem kot Evropski konzorcij za čipno infrastrukturo. Ukrepi, za katere je tak konzorcij morda potreben, posebne zahteve glede upravičenosti za izvajanje specifičnih ukrepov in nalog ter, kjer je ustrezno, operativne zahteve za vzpostavitev, delovanje in prenehanje delovanja se opredelijo v programu dela.




  4a.
     
  Da bi čim bolj povečali pozitivni učinek financiranja in projektov Unije ter preprečili neželene prenose tehnologije in znanja, se uporablja člen 27a(2a) ... [Uredba o vzpostavitvi okvira ukrepov za okrepitev evropskega polprevodniškega ekosistema (akt o čipih)].
  “; |
| --- | --- |

(12)

člen 134 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 134

Omejitve in pogoji za sodelovanje v specifičnih ukrepih

1.   Kadar Komisija tako zahteva, je za ukrepe, financirane v okviru Obzorja Evropa, sodelovanje v specifičnih ukrepih po odobritvi odbora javnih organov z odstopanjem od člena 17(2), točka (l), omejeno v skladu s členom 22(5) Uredbe (EU) 2021/695.

2.   Kadar Komisija tako zahteva, je za ukrepe, financirane v okviru programa Digitalna Evropa, sodelovanje v specifičnih ukrepih po odobritvi odbora javnih organov omejeno v skladu s členom 12(6) in členom 18 Uredbe (EU) 2021/694.

3.   Za ukrepe, financirane v okviru več kot enega programa Unije, iz katerega se prispeva, program dela določa skupne pogoje, vključno z omejitvijo sodelovanja iz odstavkov 1 in 2 tega člena, v skladu s pravili programov Unije, iz katerih se prispeva.

4.   Nekatere ukrepe lahko izvajajo pravni subjekti, ki sodelujejo v konzorciju, strukturiranem kot Evropski konzorcij za čipno infrastrukturo. Ukrepi, za katere je tak konzorcij morda potreben, posebne zahteve glede upravičenosti za izvajanje specifičnih ukrepov in nalog ter, kjer je ustrezno, operativne zahteve za vzpostavitev, delovanje in prenehanje delovanja se opredelijo v programu dela.

4a.
     
  Da bi čim bolj povečali pozitivni učinek financiranja in projektov Unije ter preprečili neželene prenose tehnologije in znanja, se uporablja člen 27a(2a) ... [Uredba o vzpostavitvi okvira ukrepov za okrepitev evropskega polprevodniškega ekosistema (akt o čipih)].
  “;

| (13) | vstavi se naslednji člen 134a:

  „Člen 134 a
  Dodatne naloge izvršnega direktorja
  Izvršni direktor Skupnega podjetja za čipe poleg nalog iz člena 19 pripravi ter po upoštevanju opredelitve odbora javnih organov iz člena 137, točka (f), in
  ustreznih prispevkov
  deležnikov
  in strokovnjakov
  , po potrebi vključno s časovnimi načrti, ki jih pripravi zavezništvo za procesorje in polprevodniške tehnologije, upravnemu odboru predloži v sprejetje program dela za
  Skupno podjetje za čipe
  za izvajanje strateškega načrta za raziskave in inovacije.“; |
| --- | --- |

(13)

vstavi se naslednji člen 134a:

„Člen 134 a

Dodatne naloge izvršnega direktorja

Izvršni direktor Skupnega podjetja za čipe poleg nalog iz člena 19 pripravi ter po upoštevanju opredelitve odbora javnih organov iz člena 137, točka (f), in
  ustreznih prispevkov
  deležnikov
  in strokovnjakov
  , po potrebi vključno s časovnimi načrti, ki jih pripravi zavezništvo za procesorje in polprevodniške tehnologije, upravnemu odboru predloži v sprejetje program dela za
  Skupno podjetje za čipe
  za izvajanje strateškega načrta za raziskave in inovacije.“;

| (14) | člen 136 se spremeni:






  (a) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

  „2.   Odbor javnih organov za namene člena 134(1) in (2) ter člena 137, točki (f) in (g), vključuje samo Komisijo in javne organe držav članic. Smiselno se uporablja odstavek 1.“; |
| --- | --- | --- |

(14)

člen 136 se spremeni:

(a)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Odbor javnih organov za namene člena 134(1) in (2) ter člena 137, točki (f) in (g), vključuje samo Komisijo in javne organe držav članic. Smiselno se uporablja odstavek 1.“;

| (15) | člen 137 se spremeni:






  (a) | dodata se točki (f) in (g):






  „(f) | pred pripravo vsakega programa dela opredeli del programa dela, ki se nanaša na dejavnosti krepitve zmogljivosti ter raziskovalne
  , razvojne
  in inovacijske dejavnosti, vključno z ustreznimi ocenami odhodkov, ob upoštevanju nasvetov
  odbora zasebnih članov in
  Evropskega odbora za polprevodnike
  ter ustreznih
  prispevkov drugih deležnikov
  iz industrije, strokovnjakov in socialnih partnerjev
  , po potrebi vključno s časovnimi načrti, ki jih pripravi zavezništvo za procesorje in polprevodniške tehnologije; |
| --- | --- | --- | --- |

(15)

člen 137 se spremeni:

(a)

dodata se točki (f) in (g):

„(f)

pred pripravo vsakega programa dela opredeli del programa dela, ki se nanaša na dejavnosti krepitve zmogljivosti ter raziskovalne
  , razvojne
  in inovacijske dejavnosti, vključno z ustreznimi ocenami odhodkov, ob upoštevanju nasvetov
  odbora zasebnih članov in
  Evropskega odbora za polprevodnike
  ter ustreznih
  prispevkov drugih deležnikov
  iz industrije, strokovnjakov in socialnih partnerjev
  , po potrebi vključno s časovnimi načrti, ki jih pripravi zavezništvo za procesorje in polprevodniške tehnologije;

, razvojne

odbora zasebnih članov in

ter ustreznih

iz industrije, strokovnjakov in socialnih partnerjev

| (g) | izbere predloge, ki ustrezajo dejavnostim krepitve zmogljivosti v skladu s členom 12(1) in členom 17(2), točka (u).“; |
| --- | --- |

(g)

izbere predloge, ki ustrezajo dejavnostim krepitve zmogljivosti v skladu s členom 12(1) in členom 17(2), točka (u).“;

| (b) | točka (d) se nadomesti z naslednjim:






  „(d) | izbere predloge, ki ustrezajo raziskovalnim
  , razvojnim
  in inovacijskim dejavnostim v skladu s členom 12(1) in členom 17(2), točka (u);“; |
| --- | --- | --- |

(b)

točka (d) se nadomesti z naslednjim:

„(d)

izbere predloge, ki ustrezajo raziskovalnim
  , razvojnim
  in inovacijskim dejavnostim v skladu s členom 12(1) in členom 17(2), točka (u);“;

, razvojnim

| (16) | člen 141 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 141
  Stopnje financiranja in pravila za sodelovanje

  1.   Skupno podjetje za čipe lahko za posredne ukrepe, financirane v okviru Obzorja Evropa, v skladu s členom 17(2) Uredbe (EU) 2021/695 in z odstopanjem od člena 34 navedene uredbe ter za dejavnosti, financirane v okviru programa Digitalna Evropa, uporabi različne stopnje financiranja za financiranje Unije v okviru ukrepa glede na vrsto udeleženca, zlasti MSP in neprofitne pravne subjekte, in vrsto ukrepa. Stopnje financiranja so navedene v programu dela.


  2.   Kadar je to ustrezno utemeljeno v opisu pomembnih tem v programu dela, je posamezni pravni subjekt s sedežem v državi članici ali pridruženi državi ali konzorcij, ki ne izpolnjuje pogoja iz člena 22(2) Uredbe (EU) 2021/695 ali člena 18 Uredbe (EU) 2021/694, upravičen do sodelovanja v ukrepih, ki jih financira Skupno podjetje za čipe.“; |
| --- | --- |

(16)

člen 141 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 141

Stopnje financiranja in pravila za sodelovanje

1.   Skupno podjetje za čipe lahko za posredne ukrepe, financirane v okviru Obzorja Evropa, v skladu s členom 17(2) Uredbe (EU) 2021/695 in z odstopanjem od člena 34 navedene uredbe ter za dejavnosti, financirane v okviru programa Digitalna Evropa, uporabi različne stopnje financiranja za financiranje Unije v okviru ukrepa glede na vrsto udeleženca, zlasti MSP in neprofitne pravne subjekte, in vrsto ukrepa. Stopnje financiranja so navedene v programu dela.

2.   Kadar je to ustrezno utemeljeno v opisu pomembnih tem v programu dela, je posamezni pravni subjekt s sedežem v državi članici ali pridruženi državi ali konzorcij, ki ne izpolnjuje pogoja iz člena 22(2) Uredbe (EU) 2021/695 ali člena 18 Uredbe (EU) 2021/694, upravičen do sodelovanja v ukrepih, ki jih financira Skupno podjetje za čipe.“;

| (17) | sklici na „Skupno podjetje za ključne digitalne tehnologije“ se razumejo kot sklici na „Skupno podjetje za čipe“. |
| --- | --- |

(17)

sklici na „Skupno podjetje za ključne digitalne tehnologije“ se razumejo kot sklici na „Skupno podjetje za čipe“.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju,

Za Svet

predsednik

---

(1)  UL C , , str. .

1

(2)  UL C , , str. .

2

(3)  Uredba Sveta (EU) 2021/2085 z dne 19. novembra 2021 o ustanovitvi skupnih podjetij v okviru Obzorja Evropa ter o razveljavitvi uredb (ES) št. 219/2007, (EU) št. 557/2014, (EU) št. 558/2014, (EU) št. 559/2014, (EU) št. 560/2014, (EU) št. 561/2014 in (EU) št. 642/2014 (UL L 427, 30.11.2021, str. 17).

3

(4)  UL L , , str. .

4

(5)  Uredba (EU) 2021/695 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. aprila 2021 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa, določitvi pravil za sodelovanje in razširjanje rezultatov ter razveljavitvi uredb (EU) št. 1290/2013 in (EU) št. 1291/2013 (UL L 170, 12.5.2021, str. 1).

5

(6)  Uredba (EU) 2021/694 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2021 o vzpostavitvi programa Digitalna Evropa in razveljavitvi Sklepa (EU) 2015/2240 (UL L 166, 11.5.2021, str. 1).

6

(7)  Zavezništvo je omenjeno v sporočilu Komisije z dne 5. maja 2021 z naslovom Posodobitev nove industrijske strategije iz leta 2020: močnejši enotni trg za okrevanje Evrope.

7

---

| 11.8.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 283/142 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 283/142

---

P9_TA(2023)0045

Posvetovanje o izvedbenih določbah glede evropskega varuha človekovih pravic

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2023 o osnutku izvedbenih določb za Statut evropskega varuha človekovih pravic (N9-0065/2022 – C9-0338/2022 – 2022/0903(NLE))

(Posvetovanje)

(2023/C 283/28)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka izvedbenih določb Statuta evropskega varuha človekovih pravic (N9-0065/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka izvedbenih določb Statuta evropskega varuha človekovih pravic (N9-0065/2022),

| — | ob upoštevanju člena 18 Uredbe Evropskega parlamenta (EU, Euratom) 2021/1163 z dne 24. junija 2021 o pravilih in splošnih pogojih, ki urejajo opravljanje nalog varuha človekovih pravic (Statut evropskega varuha človekovih pravic), in razveljavitvi Sklepa 94/262/ESPJ, ES, Euratom (1), na podlagi katerega se je evropski varuh človekovih pravic posvetoval s Parlamentom (C9-0338/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 18 Uredbe Evropskega parlamenta (EU, Euratom) 2021/1163 z dne 24. junija 2021 o pravilih in splošnih pogojih, ki urejajo opravljanje nalog varuha človekovih pravic (Statut evropskega varuha človekovih pravic), in razveljavitvi Sklepa 94/262/ESPJ, ES, Euratom (1), na podlagi katerega se je evropski varuh človekovih pravic posvetoval s Parlamentom (C9-0338/2022),

| — | ob upoštevanju člena 82 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 82 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A9-0010/2023), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A9-0010/2023),

| 1. | odobri osnutek izvedbenih določb, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva varuhinjo človekovih pravic, naj obvesti Parlament, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva varuhinjo človekovih pravic, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti svoj osnutek; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svoji predsednici, naj stališče Parlamenta posreduje evropski varuhinji človekovih pravic, Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

4.

Sprememba 1

Osnutek izvedbenih določb

Člen 2 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga varuhinja človekovih pravic | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.3.
     
  Varuh človekovih pravic vsako peticijo, ki spada v njegovo pristojnost, kot je opredeljena v členu 1(3) Statuta in ki mu jo s soglasjem vlagatelja peticije posreduje Evropski parlament, obravnava kot pritožbo. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga varuhinja človekovih pravic

Sprememba

2.3.
     
  Varuh človekovih pravic vsako peticijo, ki spada v njegovo pristojnost, kot je opredeljena v členu 1(3) Statuta in ki mu jo s soglasjem vlagatelja peticije posreduje Evropski parlament, obravnava kot pritožbo.

črtano

črtano

Sprememba 2

Sprememba 2

Osnutek izvedbenih določb

Osnutek izvedbenih določb

Člen 3 – odstavek 1

Člen 3 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga varuhinja človekovih pravic | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.1.   Varuh človekovih pravic pritožbe obravnava v katerem koli uradnem in delovnem jeziku institucij Unije. Varuh človekovih pravic se s pritožnikom sporazumeva v 
  tem jeziku
  , razen če se pritožnik strinja, da bo sporočila prejemal v drugem uradnem in delovnem jeziku Unije. | 3.1.   Varuh človekovih pravic pritožbe obravnava v katerem koli uradnem in delovnem jeziku institucij Unije. Varuh človekovih pravic se s pritožnikom sporazumeva v 
  jeziku, v katerem je vložena pritožba
  , razen če se pritožnik strinja, da bo sporočila prejemal v drugem uradnem in delovnem jeziku Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga varuhinja človekovih pravic

Besedilo, ki ga predlaga varuhinja človekovih pravic

Sprememba

Sprememba

3.1.   Varuh človekovih pravic pritožbe obravnava v katerem koli uradnem in delovnem jeziku institucij Unije. Varuh človekovih pravic se s pritožnikom sporazumeva v 
  tem jeziku
  , razen če se pritožnik strinja, da bo sporočila prejemal v drugem uradnem in delovnem jeziku Unije.

3.1.   Varuh človekovih pravic pritožbe obravnava v katerem koli uradnem in delovnem jeziku institucij Unije. Varuh človekovih pravic se s pritožnikom sporazumeva v 
  jeziku, v katerem je vložena pritožba
  , razen če se pritožnik strinja, da bo sporočila prejemal v drugem uradnem in delovnem jeziku Unije.

Sprememba 3

Sprememba 3

Osnutek izvedbenih določb

Osnutek izvedbenih določb

Člen 3 – odstavek 6

Člen 3 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga varuhinja človekovih pravic | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.6.   Če se varuhu človekovih pravic zdi primerno, lahko sprejme ukrepe za prednostno obravnavo pritožbe, pri čemer se upoštevajo
  strateški cilji
  ali posebna narava pritožbe,
  tudi na področjih
  , kot sta
  zvižgaštvo
  in nadlegovanje. | 3.6.   Če se varuhu človekovih pravic zdi primerno, lahko
  v skladu s členom 2 Statuta
  sprejme ukrepe za prednostno obravnavo pritožbe, pri čemer se upoštevajo
  strateška delovna področja, ki jih varuh človekovih pravic opredeli v letnem poročilu,
  ali posebna narava pritožbe,
  vključno s področji
  , kot sta
  žvižgaštvo
  in nadlegovanje. |

Besedilo, ki ga predlaga varuhinja človekovih pravic

Besedilo, ki ga predlaga varuhinja človekovih pravic

Sprememba

Sprememba

3.6.   Če se varuhu človekovih pravic zdi primerno, lahko sprejme ukrepe za prednostno obravnavo pritožbe, pri čemer se upoštevajo
  strateški cilji
  ali posebna narava pritožbe,
  tudi na področjih
  , kot sta
  zvižgaštvo
  in nadlegovanje.

3.6.   Če se varuhu človekovih pravic zdi primerno, lahko
  v skladu s členom 2 Statuta
  sprejme ukrepe za prednostno obravnavo pritožbe, pri čemer se upoštevajo
  strateška delovna področja, ki jih varuh človekovih pravic opredeli v letnem poročilu,
  ali posebna narava pritožbe,
  vključno s področji
  , kot sta
  žvižgaštvo
  in nadlegovanje.

Sprememba 4

Sprememba 4

Osnutek izvedbenih določb

Osnutek izvedbenih določb

Člen 3 – odstavek 7

Člen 3 – odstavek 7

| Besedilo, ki ga predlaga varuhinja človekovih pravic | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.7.   Varuh človekovih pravic obravnava žaljiva sporočila in pritožbe, ki pomenijo zlorabo postopka, v skladu smernicami, sprejetimi v ta namen. | 3.7.   Varuh človekovih pravic obravnava žaljiva sporočila in pritožbe, ki pomenijo zlorabo postopka, v skladu smernicami, sprejetimi v ta namen.
  Te smernice se objavijo na spletišču varuha človekovih pravic. |

Besedilo, ki ga predlaga varuhinja človekovih pravic

Besedilo, ki ga predlaga varuhinja človekovih pravic

Sprememba

Sprememba

3.7.   Varuh človekovih pravic obravnava žaljiva sporočila in pritožbe, ki pomenijo zlorabo postopka, v skladu smernicami, sprejetimi v ta namen.

3.7.   Varuh človekovih pravic obravnava žaljiva sporočila in pritožbe, ki pomenijo zlorabo postopka, v skladu smernicami, sprejetimi v ta namen.
  Te smernice se objavijo na spletišču varuha človekovih pravic.

Sprememba 5

Sprememba 5

Osnutek izvedbenih določb

Osnutek izvedbenih določb

Člen 4 – odstavek 3

Člen 4 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga varuhinja človekovih pravic | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.3.   Institucije varuhu človekovih pravic na njegovo zahtevo zagotovijo podatke
  ali dokumente
  za namene preiskave. Preiskovalna skupina varuha lahko
  dokumente
  pregleda v prostorih zadevne institucije ali elektronsko. Tajni
  dokumenti
  EU so na voljo v prostorih zadevne institucije, razen če je bil z varuhom človekovih pravic sklenjen drugačen dogovor. | 4.3.   Institucije varuhu človekovih pravic na njegovo zahtevo
  in pod pogoji iz člena 5 Statuta
  zagotovijo podatke za namene preiskave
  , tudi v obliki dokumentov
  . Preiskovalna skupina varuha lahko
  podatke
  pregleda v prostorih zadevne institucije ali elektronsko. Tajni
  podatki
  EU so na voljo v prostorih zadevne institucije, razen če je bil z varuhom človekovih pravic sklenjen drugačen dogovor. |

Besedilo, ki ga predlaga varuhinja človekovih pravic

Besedilo, ki ga predlaga varuhinja človekovih pravic

Sprememba

Sprememba

4.3.   Institucije varuhu človekovih pravic na njegovo zahtevo zagotovijo podatke
  ali dokumente
  za namene preiskave. Preiskovalna skupina varuha lahko
  dokumente
  pregleda v prostorih zadevne institucije ali elektronsko. Tajni
  dokumenti
  EU so na voljo v prostorih zadevne institucije, razen če je bil z varuhom človekovih pravic sklenjen drugačen dogovor.

4.3.   Institucije varuhu človekovih pravic na njegovo zahtevo
  in pod pogoji iz člena 5 Statuta
  zagotovijo podatke za namene preiskave
  , tudi v obliki dokumentov
  . Preiskovalna skupina varuha lahko
  podatke
  pregleda v prostorih zadevne institucije ali elektronsko. Tajni
  podatki
  EU so na voljo v prostorih zadevne institucije, razen če je bil z varuhom človekovih pravic sklenjen drugačen dogovor.

Sprememba 6

Sprememba 6

Osnutek izvedbenih določb

Osnutek izvedbenih določb

Člen 4 – odstavek 4

Člen 4 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga varuhinja človekovih pravic | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.4.   Institucije morajo o zadevah iz odstavkov 4.2 in 4.3 odgovoriti v roku, ki ga določi varuh človekovih pravic in ki navadno ni daljši od treh mesecev. Odgovor se poda v razumnem časovnem okviru, pri čemer se upoštevata zahtevnost in nujnost preiskave. Če varuh človekovih pravic meni, da je preiskava v javnem interesu, mora biti rok za odgovor čim krajši. Če zadevna institucija ne more podati odgovora v predpisanem roku, mora predložiti utemeljeno zahtevo za podaljšanje. | (Ne zadeva slovenskega jezika.) |

Besedilo, ki ga predlaga varuhinja človekovih pravic

Besedilo, ki ga predlaga varuhinja človekovih pravic

Sprememba

Sprememba

4.4.   Institucije morajo o zadevah iz odstavkov 4.2 in 4.3 odgovoriti v roku, ki ga določi varuh človekovih pravic in ki navadno ni daljši od treh mesecev. Odgovor se poda v razumnem časovnem okviru, pri čemer se upoštevata zahtevnost in nujnost preiskave. Če varuh človekovih pravic meni, da je preiskava v javnem interesu, mora biti rok za odgovor čim krajši. Če zadevna institucija ne more podati odgovora v predpisanem roku, mora predložiti utemeljeno zahtevo za podaljšanje.

(Ne zadeva slovenskega jezika.)

(Ne zadeva slovenskega jezika.)

Sprememba 7

Sprememba 7

Osnutek izvedbenih določb

Osnutek izvedbenih določb

Člen 4 – odstavek 10

Člen 4 – odstavek 10

| Besedilo, ki ga predlaga varuhinja človekovih pravic | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.10.   Varuh človekovih pravic hrani dokumente ali informacije
  , ki jih je institucija ali država članica prejela med preiskavo in jih je ta institucija ali država članica razglasila za zaupne,
  samo med trajanjem preiskave in do izteka roka za obravnavo zahtevka za pregled. Ti dokumenti ali informacije se po zaključku preiskave in po izteku roka za obravnavo zahtevka za pregled uničijo. Varuh človekovih pravic lahko institucijo ali državo članico zaprosi, da te dokumente ali informacije hrani še vsaj pet let po obvestilu o tem, da jih varuh človekovih pravic ne hrani več. | 4.10.   Varuh človekovih pravic hrani dokumente ali informacije
  iz člena 5(8) Statuta
  samo med trajanjem preiskave in do izteka roka za obravnavo zahtevka za pregled
  , vloženega na podlagi člena 9.3 tega sklepa
  . Ti dokumenti ali informacije se po zaključku preiskave in po izteku roka za obravnavo zahtevka za pregled uničijo. Varuh človekovih pravic lahko institucijo ali državo članico zaprosi, da te dokumente ali informacije hrani še vsaj pet let po obvestilu o tem, da jih varuh človekovih pravic ne hrani več. |

Besedilo, ki ga predlaga varuhinja človekovih pravic

Besedilo, ki ga predlaga varuhinja človekovih pravic

Sprememba

Sprememba

4.10.   Varuh človekovih pravic hrani dokumente ali informacije
  , ki jih je institucija ali država članica prejela med preiskavo in jih je ta institucija ali država članica razglasila za zaupne,
  samo med trajanjem preiskave in do izteka roka za obravnavo zahtevka za pregled. Ti dokumenti ali informacije se po zaključku preiskave in po izteku roka za obravnavo zahtevka za pregled uničijo. Varuh človekovih pravic lahko institucijo ali državo članico zaprosi, da te dokumente ali informacije hrani še vsaj pet let po obvestilu o tem, da jih varuh človekovih pravic ne hrani več.

4.10.   Varuh človekovih pravic hrani dokumente ali informacije
  iz člena 5(8) Statuta
  samo med trajanjem preiskave in do izteka roka za obravnavo zahtevka za pregled
  , vloženega na podlagi člena 9.3 tega sklepa
  . Ti dokumenti ali informacije se po zaključku preiskave in po izteku roka za obravnavo zahtevka za pregled uničijo. Varuh človekovih pravic lahko institucijo ali državo članico zaprosi, da te dokumente ali informacije hrani še vsaj pet let po obvestilu o tem, da jih varuh človekovih pravic ne hrani več.

Sprememba 8

Sprememba 8

Osnutek izvedbenih določb

Osnutek izvedbenih določb

Člen 5 – odstavek 1

Člen 5 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga varuhinja človekovih pravic | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.1.   Če varuh človekovih pravic meni, da je pritožbo mogoče rešiti,
  poišče rešitev
  skupaj z zadevno institucijo
  in pritožnikom
  . | 5.1.   Če varuh človekovih pravic meni, da je pritožbo mogoče rešiti,
  jo reši tako, da
  skupaj z zadevno institucijo
  poišče rešitev za odpravo nepravilnosti
  . |

Besedilo, ki ga predlaga varuhinja človekovih pravic

Besedilo, ki ga predlaga varuhinja človekovih pravic

Sprememba

Sprememba

5.1.   Če varuh človekovih pravic meni, da je pritožbo mogoče rešiti,
  poišče rešitev
  skupaj z zadevno institucijo
  in pritožnikom
  .

5.1.   Če varuh človekovih pravic meni, da je pritožbo mogoče rešiti,
  jo reši tako, da
  skupaj z zadevno institucijo
  poišče rešitev za odpravo nepravilnosti
  .

Sprememba 9

Sprememba 9

Osnutek izvedbenih določb

Osnutek izvedbenih določb

Člen 6 – odstavek 2

Člen 6 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga varuhinja človekovih pravic | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.2.   Če varuh človekovih pravic ugotovi, da ni bilo nepravilnosti, da je bila zadeva rešena ali da ni razlogov za nadaljnjo preiskavo, se preiskava zaključi z odločbo, v kateri so podane ugotovitve. Varuh človekovih pravic lahko v odločbi o zaključku preiskave predlaga izboljšave v zvezi z vprašanji, ugotovljenimi med preiskavo. Odločbo pošlje pritožniku in zadevni instituciji. | (Ne zadeva slovenskega jezika.) |

Besedilo, ki ga predlaga varuhinja človekovih pravic

Besedilo, ki ga predlaga varuhinja človekovih pravic

Sprememba

Sprememba

6.2.   Če varuh človekovih pravic ugotovi, da ni bilo nepravilnosti, da je bila zadeva rešena ali da ni razlogov za nadaljnjo preiskavo, se preiskava zaključi z odločbo, v kateri so podane ugotovitve. Varuh človekovih pravic lahko v odločbi o zaključku preiskave predlaga izboljšave v zvezi z vprašanji, ugotovljenimi med preiskavo. Odločbo pošlje pritožniku in zadevni instituciji.

(Ne zadeva slovenskega jezika.)

(Ne zadeva slovenskega jezika.)

Sprememba 10

Sprememba 10

Osnutek izvedbenih določb

Osnutek izvedbenih določb

Člen 7 – odstavek 2

Člen 7 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga varuhinja človekovih pravic | Sprememba |
| --- | --- |
| 7.2.   Varuh človekovih pravic lahko Evropskemu parlamentu predloži posebno poročilo o vseh preiskavah, pri katerih je odkril nepravilnosti in za katere meni, da so v javnem interesu. | 7.2.   Varuh človekovih pravic lahko Evropskemu parlamentu predloži posebno poročilo o vseh preiskavah, pri katerih je odkril nepravilnosti in za katere meni, da so
  še posebej
  v javnem interesu. |

Besedilo, ki ga predlaga varuhinja človekovih pravic

Besedilo, ki ga predlaga varuhinja človekovih pravic

Sprememba

Sprememba

7.2.   Varuh človekovih pravic lahko Evropskemu parlamentu predloži posebno poročilo o vseh preiskavah, pri katerih je odkril nepravilnosti in za katere meni, da so v javnem interesu.

7.2.   Varuh človekovih pravic lahko Evropskemu parlamentu predloži posebno poročilo o vseh preiskavah, pri katerih je odkril nepravilnosti in za katere meni, da so
  še posebej
  v javnem interesu.

Sprememba 11

Sprememba 11

Osnutek izvedbenih določb

Osnutek izvedbenih določb

Člen 8 – naslov

Člen 8 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga varuhinja človekovih pravic | Sprememba |
| --- | --- |
| Preiskave na lastno pobudo | Preiskave na lastno pobudo
  in nadaljnje preiskave |

Besedilo, ki ga predlaga varuhinja človekovih pravic

Besedilo, ki ga predlaga varuhinja človekovih pravic

Sprememba

Sprememba

Preiskave na lastno pobudo

Preiskave na lastno pobudo
  in nadaljnje preiskave

in nadaljnje preiskave

Sprememba 12

Sprememba 12

Osnutek izvedbenih določb

Osnutek izvedbenih določb

Člen 8 – odstavek 1

Člen 8 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga varuhinja človekovih pravic | Sprememba |
| --- | --- |
| 8.1.   Varuh človekovih pravic v skladu s svojimi nalogami, kot so opredeljene v členu 1(3) Statuta, izvaja preiskave na lastno pobudo, kadar meni, da za to obstajajo razlogi. | 8.1.   Varuh človekovih pravic v skladu s svojimi nalogami, kot so opredeljene v členu 1(3)
  in členu 3(3)
  Statuta, izvaja preiskave na lastno pobudo, kadar meni, da za to obstajajo razlogi. |

Besedilo, ki ga predlaga varuhinja človekovih pravic

Besedilo, ki ga predlaga varuhinja človekovih pravic

Sprememba

Sprememba

8.1.   Varuh človekovih pravic v skladu s svojimi nalogami, kot so opredeljene v členu 1(3) Statuta, izvaja preiskave na lastno pobudo, kadar meni, da za to obstajajo razlogi.

8.1.   Varuh človekovih pravic v skladu s svojimi nalogami, kot so opredeljene v členu 1(3)
  in členu 3(3)
  Statuta, izvaja preiskave na lastno pobudo, kadar meni, da za to obstajajo razlogi.

Sprememba 13

Sprememba 13

Osnutek izvedbenih določb

Osnutek izvedbenih določb

Člen 8 – odstavek 2

Člen 8 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga varuhinja človekovih pravic | Sprememba |
| --- | --- |
| 8.2.   
  Postopki, ki se uporabljajo za preiskave, ki jih sproži na podlagi pritožbe, se smiselno uporabljajo tudi za preiskave na lastno pobudo. | 8.2.   
  Varuh človekovih pravic lahko naveže pisni stik z institucijami zaradi ozaveščanja
  ,
  izmenjave ugotovitev ali pridobivanja informacij o upravnih praksah
  .
  Varuh človekovih pravic se v okviru svojih nalog, določenih v členu 1(3) Statuta, in v skladu s členom 3(3) Statuta odloči izvesti preiskave na lastno pobudo tudi po navezavi takih stikov z institucijami. |

Besedilo, ki ga predlaga varuhinja človekovih pravic

Besedilo, ki ga predlaga varuhinja človekovih pravic

Sprememba

Sprememba

8.2.   
  Postopki, ki se uporabljajo za preiskave, ki jih sproži na podlagi pritožbe, se smiselno uporabljajo tudi za preiskave na lastno pobudo.

8.2.   
  Varuh človekovih pravic lahko naveže pisni stik z institucijami zaradi ozaveščanja
  ,
  izmenjave ugotovitev ali pridobivanja informacij o upravnih praksah
  .
  Varuh človekovih pravic se v okviru svojih nalog, določenih v členu 1(3) Statuta, in v skladu s členom 3(3) Statuta odloči izvesti preiskave na lastno pobudo tudi po navezavi takih stikov z institucijami.

Sprememba 14

Sprememba 14

Osnutek izvedbenih določb

Osnutek izvedbenih določb

Člen 8 – odstavek 3

Člen 8 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga varuhinja človekovih pravic | Sprememba |
| --- | --- |
| 8.3.   
  Varuh človekovih pravic lahko neodvisno od opravljenih preiskav naveže pisni stik z institucijami zaradi ozaveščanja, izmenjave ugotovitev ali pridobivanja informacij o upravnih praksah. V okviru nalog, določenih v členu 1(3) Statuta, se lahko za preiskave na lastno pobudo v skladu z odstavkoma 8.1 in 8.2 odloči tudi po takšnih stikih z institucijami. | 8.3.
     
  Postopki, ki se uporabljajo za preiskave
  ,
  ki jih sproži na podlagi pritožbe
  ,
  se smiselno uporabljajo tudi za preiskave na lastno pobudo iz odstavkov 8.1 in 8.2. |

Besedilo, ki ga predlaga varuhinja človekovih pravic

Besedilo, ki ga predlaga varuhinja človekovih pravic

Sprememba

Sprememba

8.3.   
  Varuh človekovih pravic lahko neodvisno od opravljenih preiskav naveže pisni stik z institucijami zaradi ozaveščanja, izmenjave ugotovitev ali pridobivanja informacij o upravnih praksah. V okviru nalog, določenih v členu 1(3) Statuta, se lahko za preiskave na lastno pobudo v skladu z odstavkoma 8.1 in 8.2 odloči tudi po takšnih stikih z institucijami.

8.3.
     
  Postopki, ki se uporabljajo za preiskave
  ,
  ki jih sproži na podlagi pritožbe
  ,
  se smiselno uporabljajo tudi za preiskave na lastno pobudo iz odstavkov 8.1 in 8.2.

Sprememba 15

Sprememba 15

Osnutek izvedbenih določb

Osnutek izvedbenih določb

Člen 9 – odstavek 3

Člen 9 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga varuhinja človekovih pravic | Sprememba |
| --- | --- |
| 9.3.   Pritožnik ima pravico zahtevati pregled odločbe, sprejete v skladu s členom 3.3 in 3.4 tega sklepa, in katere koli ugotovitve iz odločbe o zaključku preiskave, razen ugotovitve nepravilnosti. Podrobnejša pravila o tem, kako obravnavati zahtevke za pregled, se določijo s sklepom varuha človekovih pravic. | 9.3.   Pritožnik ima pravico zahtevati pregled odločbe, sprejete v skladu s členom 3.3 in 3.4 tega sklepa, in katere koli ugotovitve iz odločbe o zaključku preiskave, razen ugotovitve nepravilnosti. Podrobnejša pravila o tem, kako obravnavati zahtevke za pregled, se določijo s sklepom varuha človekovih pravic
  in objavijo na njegovem spletišču
  . |

Besedilo, ki ga predlaga varuhinja človekovih pravic

Besedilo, ki ga predlaga varuhinja človekovih pravic

Sprememba

Sprememba

9.3.   Pritožnik ima pravico zahtevati pregled odločbe, sprejete v skladu s členom 3.3 in 3.4 tega sklepa, in katere koli ugotovitve iz odločbe o zaključku preiskave, razen ugotovitve nepravilnosti. Podrobnejša pravila o tem, kako obravnavati zahtevke za pregled, se določijo s sklepom varuha človekovih pravic.

9.3.   Pritožnik ima pravico zahtevati pregled odločbe, sprejete v skladu s členom 3.3 in 3.4 tega sklepa, in katere koli ugotovitve iz odločbe o zaključku preiskave, razen ugotovitve nepravilnosti. Podrobnejša pravila o tem, kako obravnavati zahtevke za pregled, se določijo s sklepom varuha človekovih pravic
  in objavijo na njegovem spletišču
  .

Sprememba 16

Sprememba 16

Osnutek izvedbenih določb

Osnutek izvedbenih določb

Člen 9 – odstavek 4

Člen 9 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga varuhinja človekovih pravic | Sprememba |
| --- | --- |
| 9.4.   Ko pritožnik vloži zahtevo za pregled v skladu
  s členom
  9.3 tega sklepa, ima pravico zahtevati vpogled v spis varuha človekovih pravic
  o pritožbi
  v skladu s pravili, določenimi v Statutu,
  z izjemo dokumentov, ki jih je institucija, država članica ali varuh človekovih pravic razglasil za zaupne,
  in
  drugih zaupnih informacij v spisu. Za razkritje informacij iz spisa pritožniku veljajo
  pogoji iz člena 5(8) Statuta. | 9.4.   Ko pritožnik vloži zahtevo za pregled v skladu
  z odstavkom
  9.3 tega sklepa, ima pravico zahtevati vpogled v 
  pritožbeni
  spis varuha človekovih pravic
  . Razkritje informacij iz spisa pritožniku mora biti v skladu s pravili, določenimi v Statutu, in zlasti s
  pogoji iz člena 5(8) Statuta. |

Besedilo, ki ga predlaga varuhinja človekovih pravic

Besedilo, ki ga predlaga varuhinja človekovih pravic

Sprememba

Sprememba

9.4.   Ko pritožnik vloži zahtevo za pregled v skladu
  s členom
  9.3 tega sklepa, ima pravico zahtevati vpogled v spis varuha človekovih pravic
  o pritožbi
  v skladu s pravili, določenimi v Statutu,
  z izjemo dokumentov, ki jih je institucija, država članica ali varuh človekovih pravic razglasil za zaupne,
  in
  drugih zaupnih informacij v spisu. Za razkritje informacij iz spisa pritožniku veljajo
  pogoji iz člena 5(8) Statuta.

9.4.   Ko pritožnik vloži zahtevo za pregled v skladu
  z odstavkom
  9.3 tega sklepa, ima pravico zahtevati vpogled v 
  pritožbeni
  spis varuha človekovih pravic
  . Razkritje informacij iz spisa pritožniku mora biti v skladu s pravili, določenimi v Statutu, in zlasti s
  pogoji iz člena 5(8) Statuta.

Sprememba 17

Sprememba 17

Osnutek izvedbenih določb

Osnutek izvedbenih določb

Člen 9 – odstavek 5

Člen 9 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga varuhinja človekovih pravic | Sprememba |
| --- | --- |
| 9.5.   Varuh lahko zaradi varstva zakonitih interesov pritožnika ali tretje osebe podatke v pritožbi ali v drugih dokumentih opredeli kot zaupne in o tem obvesti institucijo. V izjemnih okoliščinah, kot so pritožbe v zvezi z 
  zvižgaštvom
  , se varuh človekovih pravic lahko odloči, da zadevni instituciji ne sporoči identitete pritožnika. | 9.5.   Varuh lahko zaradi varstva zakonitih interesov pritožnika ali tretje osebe podatke v pritožbi ali v drugih dokumentih opredeli kot zaupne in o tem obvesti institucijo. V izjemnih okoliščinah, kot so pritožbe v zvezi z 
  žvižgaštvom
  , se varuh človekovih pravic lahko odloči, da zadevni instituciji
  ali drugim zunanjim subjektom
  ne sporoči identitete pritožnika. |

Besedilo, ki ga predlaga varuhinja človekovih pravic

Besedilo, ki ga predlaga varuhinja človekovih pravic

Sprememba

Sprememba

9.5.   Varuh lahko zaradi varstva zakonitih interesov pritožnika ali tretje osebe podatke v pritožbi ali v drugih dokumentih opredeli kot zaupne in o tem obvesti institucijo. V izjemnih okoliščinah, kot so pritožbe v zvezi z 
  zvižgaštvom
  , se varuh človekovih pravic lahko odloči, da zadevni instituciji ne sporoči identitete pritožnika.

9.5.   Varuh lahko zaradi varstva zakonitih interesov pritožnika ali tretje osebe podatke v pritožbi ali v drugih dokumentih opredeli kot zaupne in o tem obvesti institucijo. V izjemnih okoliščinah, kot so pritožbe v zvezi z 
  žvižgaštvom
  , se varuh človekovih pravic lahko odloči, da zadevni instituciji
  ali drugim zunanjim subjektom
  ne sporoči identitete pritožnika.

Sprememba 18

Sprememba 18

Osnutek izvedbenih določb

Osnutek izvedbenih določb

Člen 9 – odstavek 7 (novo)

Člen 9 – odstavek 7 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga varuhinja človekovih pravic | Sprememba |
| --- | --- |
| | 9.7.
     
  Kadar je varuh človekovih pravic pozvan, naj preveri, ali ukrepi, ki jih je sprejel pristojni organ zadevne institucije, organa, urada ali agencije Unije, zagotavljajo zaščito domnevnih žrtev nadlegovanja ter ponovno vzpostavijo zdravo in varno delovno okolje, ki spoštuje dostojanstvo zadevnih oseb med upravno preiskavo, varuh človekovih pravic lahko zaprosi zunanje strokovnjake z zadevnega področja za pomoč pri preverjanju in za morebitna priporočila. |

Besedilo, ki ga predlaga varuhinja človekovih pravic

Besedilo, ki ga predlaga varuhinja človekovih pravic

Sprememba

Sprememba

9.7.
     
  Kadar je varuh človekovih pravic pozvan, naj preveri, ali ukrepi, ki jih je sprejel pristojni organ zadevne institucije, organa, urada ali agencije Unije, zagotavljajo zaščito domnevnih žrtev nadlegovanja ter ponovno vzpostavijo zdravo in varno delovno okolje, ki spoštuje dostojanstvo zadevnih oseb med upravno preiskavo, varuh človekovih pravic lahko zaprosi zunanje strokovnjake z zadevnega področja za pomoč pri preverjanju in za morebitna priporočila.

Sprememba 19

Sprememba 19

Osnutek izvedbenih določb

Osnutek izvedbenih določb

Člen 10

Člen 10

| Besedilo, ki ga predlaga varuhinja človekovih pravic | Sprememba |
| --- | --- |
| Varuh človekovih pravic zagotovi, da so institucije obveščene o 
  njegovih
  preiskavah in o njihovih izidih ter da lahko
  po potrebi
  predložijo pripombe in dokaze, kot je določeno v tem sklepu in v Statutu. | Varuh človekovih pravic zagotovi, da so institucije obveščene o preiskavah
  varuha
  in o njihovih izidih ter da lahko predložijo pripombe in dokaze, kot je določeno v tem sklepu in v Statutu. |

Besedilo, ki ga predlaga varuhinja človekovih pravic

Besedilo, ki ga predlaga varuhinja človekovih pravic

Sprememba

Sprememba

Varuh človekovih pravic zagotovi, da so institucije obveščene o 
  njegovih
  preiskavah in o njihovih izidih ter da lahko
  po potrebi
  predložijo pripombe in dokaze, kot je določeno v tem sklepu in v Statutu.

njegovih

po potrebi

Varuh človekovih pravic zagotovi, da so institucije obveščene o preiskavah
  varuha
  in o njihovih izidih ter da lahko predložijo pripombe in dokaze, kot je določeno v tem sklepu in v Statutu.

varuha

Sprememba 20

Sprememba 20

Osnutek izvedbenih določb

Osnutek izvedbenih določb

Člen 13

Člen 13

| Besedilo, ki ga predlaga varuhinja človekovih pravic | Sprememba |
| --- | --- |
| Varuh človekovih pravic lahko javno objavi nezaupne informacije o napredovanju preiskave. Zlasti pri preiskavah zadev v javnem interesu lahko varuh človekovih pravic pod pogoji iz člena 5(8) Statuta razkrije informacije, izmenjane z institucijami ali državami članicami. | Varuh človekovih pravic lahko
  brez poseganja v člen 6 in člen 9(1) Statuta
  javno objavi nezaupne informacije o napredovanju preiskave. Zlasti pri preiskavah zadev v javnem interesu lahko varuh človekovih pravic pod pogoji iz člena 5(8) Statuta razkrije informacije, izmenjane z institucijami ali državami članicami. |

Besedilo, ki ga predlaga varuhinja človekovih pravic

Besedilo, ki ga predlaga varuhinja človekovih pravic

Sprememba

Sprememba

Varuh človekovih pravic lahko javno objavi nezaupne informacije o napredovanju preiskave. Zlasti pri preiskavah zadev v javnem interesu lahko varuh človekovih pravic pod pogoji iz člena 5(8) Statuta razkrije informacije, izmenjane z institucijami ali državami članicami.

Varuh človekovih pravic lahko
  brez poseganja v člen 6 in člen 9(1) Statuta
  javno objavi nezaupne informacije o napredovanju preiskave. Zlasti pri preiskavah zadev v javnem interesu lahko varuh človekovih pravic pod pogoji iz člena 5(8) Statuta razkrije informacije, izmenjane z institucijami ali državami članicami.

brez poseganja v člen 6 in člen 9(1) Statuta

---

(1)  UL L 253, 16.7.2021, str. 1.

1

---

| 11.8.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 283/149 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 283/149

---

P9_TA(2023)0047

Konvencija Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima: pristop EU

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2023 o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi, s strani Evropske unije, Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (COM(2016)0109 – 2016/0062R(NLE))

(2023/C 283/29)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga sklepa Sveta o sklenitvi, s strani Evropske unije, Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima, ki ga je podala Komisija (COM(2016)0109), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga sklepa Sveta o sklenitvi, s strani Evropske unije, Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima, ki ga je podala Komisija (COM(2016)0109),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU) 2017/865 z dne 11. maja 2017 o podpisu, v imenu Evropske unije, Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima glede zadev na področju pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU) 2017/865 z dne 11. maja 2017 o podpisu, v imenu Evropske unije, Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima glede zadev na področju pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah (1),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU) 2017/866 z dne 11. maja 2017 o podpisu, v imenu Evropske unije, Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima, kar zadeva azil in nevračanje (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU) 2017/866 z dne 11. maja 2017 o podpisu, v imenu Evropske unije, Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima, kar zadeva azil in nevračanje (2),

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima, ki je začela veljati 1. avgusta 2014 (3), Evropska unija pa jo je podpisala 12. junija 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima, ki je začela veljati 1. avgusta 2014 (3), Evropska unija pa jo je podpisala 12. junija 2017,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU), zlasti členov 2 in 3, ter Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti členov 8, 10, 19, 83, 153 in 157, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU), zlasti členov 2 in 3, ter Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti členov 8, 10, 19, 83, 153 in 157,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), ki je začela veljati skupaj z Lizbonsko pogodbo decembra 2009, zlasti členov 1, 2, 3, 4, 6, 21, 23 in 31, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), ki je začela veljati skupaj z Lizbonsko pogodbo decembra 2009, zlasti členov 1, 2, 3, 4, 6, 21, 23 in 31,

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2004/113/ES z dne 13. decembra 2004 o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi (4), ki opredeljuje in obsoja nadlegovanje in spolno nadlegovanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2004/113/ES z dne 13. decembra 2004 o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi (4), ki opredeljuje in obsoja nadlegovanje in spolno nadlegovanje,

| — | ob upoštevanju Direktive 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (5), v kateri so opredeljeni neposredna in posredna diskriminacija, nadlegovanje ter spolno nadlegovanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (5), v kateri so opredeljeni neposredna in posredna diskriminacija, nadlegovanje ter spolno nadlegovanje,

| — | ob upoštevanju Direktive 2012/29/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj ter o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2001/220/PNZ (6) (direktiva o pravicah žrtev), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2012/29/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj ter o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2001/220/PNZ (6) (direktiva o pravicah žrtev),

| — | ob upoštevanju poročila Agencije Evropske unije za temeljne pravice iz leta 2014 o nasilju nad ženskami (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Agencije Evropske unije za temeljne pravice iz leta 2014 o nasilju nad ženskami (7),

| — | ob upoštevanju sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice, predvsem sodb v zadevah, povezanih z nasiljem v družini in nasiljem nad ženskami, zlasti Opuz proti Turčiji (8), Y. in drugi proti Bolgariji (9), Landi proti Italiji (10), M. C. proti Bolgariji (11), Yazgül Yilmaz proti Turčiji (12), V. C. proti Slovaški (13), P. in S. proti Poljski (14) ter J. L. proti Italiji (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice, predvsem sodb v zadevah, povezanih z nasiljem v družini in nasiljem nad ženskami, zlasti Opuz proti Turčiji (8), Y. in drugi proti Bolgariji (9), Landi proti Italiji (10), M. C. proti Bolgariji (11), Yazgül Yilmaz proti Turčiji (12), V. C. proti Slovaški (13), P. in S. proti Poljski (14) ter J. L. proti Italiji (15),

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, podpisane 4. novembra 1950 v Rimu, zlasti členov 2, 3, 8 in 14, ter Protokola št. 12 h Konvenciji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, podpisane 4. novembra 1950 v Rimu, zlasti členov 2, 3, 8 in 14, ter Protokola št. 12 h Konvenciji,

| — | ob upoštevanju poročil Skupine strokovnjakov za ukrepanje proti nasilju nad ženskami in nasilju v družini (GREVIO) v okviru Sveta Evrope o izhodiščni oceni, zlasti poročil za Avstrijo, Belgijo, Dansko, Finsko, Francijo, Italijo, Malto, Nizozemsko, Poljsko, Portugalsko, Romunijo, Slovenijo, Španijo in Švedsko, vključno s seznami predlogov skupine GREVIO in priporočili odbora pogodbenic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil Skupine strokovnjakov za ukrepanje proti nasilju nad ženskami in nasilju v družini (GREVIO) v okviru Sveta Evrope o izhodiščni oceni, zlasti poročil za Avstrijo, Belgijo, Dansko, Finsko, Francijo, Italijo, Malto, Nizozemsko, Poljsko, Portugalsko, Romunijo, Slovenijo, Španijo in Švedsko, vključno s seznami predlogov skupine GREVIO in priporočili odbora pogodbenic,

| — | ob upoštevanju splošnega priporočila skupine GREVIO št. 1 o digitalni razsežnosti nasilja nad ženskami, ki je bilo sprejeto 20. oktobra 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega priporočila skupine GREVIO št. 1 o digitalni razsežnosti nasilja nad ženskami, ki je bilo sprejeto 20. oktobra 2021,

| — | ob upoštevanju vmesnega horizontalnega pregleda poročil skupine GREVIO o izhodiščni oceni (16), ki ga je pripravila ta skupina, iz februarja 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vmesnega horizontalnega pregleda poročil skupine GREVIO o izhodiščni oceni (16), ki ga je pripravila ta skupina, iz februarja 2022,

| — | ob upoštevanju obrazložitvenega poročila h Konvenciji Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima z dne 11. maja 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazložitvenega poročila h Konvenciji Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima z dne 11. maja 2011,

| — | ob upoštevanju poročila Sveta Evrope z naslovom Pregled študij o stroških nasilja nad ženskami in nasilja v družini, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Sveta Evrope z naslovom Pregled študij o stroških nasilja nad ženskami in nasilja v družini,

| — | ob upoštevanju dokumenta komisarja Sveta Evrope za človekove pravice z dne 4. decembra 2017 z naslovom Spolno in reproduktivno zdravje ter pravice žensk v Evropi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta komisarja Sveta Evrope za človekove pravice z dne 4. decembra 2017 z naslovom Spolno in reproduktivno zdravje ter pravice žensk v Evropi,

| — | ob upoštevanju Dunajske deklaracije in akcijskega programa, sprejetih na svetovni konferenci Združenih narodov o človekovih pravicah leta 1993, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Dunajske deklaracije in akcijskega programa, sprejetih na svetovni konferenci Združenih narodov o človekovih pravicah leta 1993,

| — | ob upoštevanju Pekinške deklaracije in izhodišč za ukrepanje, sprejetih 15. septembra 1995 na četrti svetovni konferenci o ženskah, ter poznejših zaključnih dokumentov, sprejetih na posebnih zasedanjih Organizacije združenih narodov Peking + 5 (2000), Peking + 10 (2005), Peking + 15 (2010) in Peking + 20 (2015), ter politične izjave Komisije Organizacije združenih narodov za položaj žensk ob zasedanju Peking + 25 (2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pekinške deklaracije in izhodišč za ukrepanje, sprejetih 15. septembra 1995 na četrti svetovni konferenci o ženskah, ter poznejših zaključnih dokumentov, sprejetih na posebnih zasedanjih Organizacije združenih narodov Peking + 5 (2000), Peking + 10 (2005), Peking + 15 (2010) in Peking + 20 (2015), ter politične izjave Komisije Organizacije združenih narodov za položaj žensk ob zasedanju Peking + 25 (2020),

| — | ob upoštevanju določb pravnih instrumentov OZN na področju človekovih pravic, zlasti tistih, ki zadevajo pravice žensk, kot so Ustanovna listina OZN, Splošna deklaracija o človekovih pravicah, mednarodna pakta o državljanskih in političnih pravicah ter o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, Konvencija o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk (CEDAW) in njen izbirni protokol, Konvencija proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju, Konvencija o statusu beguncev in načelu nevračanja iz leta 1951 ter Konvencija o otrokovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju določb pravnih instrumentov OZN na področju človekovih pravic, zlasti tistih, ki zadevajo pravice žensk, kot so Ustanovna listina OZN, Splošna deklaracija o človekovih pravicah, mednarodna pakta o državljanskih in političnih pravicah ter o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, Konvencija o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk (CEDAW) in njen izbirni protokol, Konvencija proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju, Konvencija o statusu beguncev in načelu nevračanja iz leta 1951 ter Konvencija o otrokovih pravicah,

| — | ob upoštevanju splošnih priporočil št. 12, 19, 33 in 35 Odbora za odpravo diskriminacije žensk o nasilju nad ženskami, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnih priporočil št. 12, 19, 33 in 35 Odbora za odpravo diskriminacije žensk o nasilju nad ženskami,

| — | ob upoštevanju poročila posebne poročevalke OZN o nasilju nad ženskami ter njegovih vzrokih in posledicah iz leta 2018 o spletnem nasilju nad ženskami in dekleti z vidika človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila posebne poročevalke OZN o nasilju nad ženskami ter njegovih vzrokih in posledicah iz leta 2018 o spletnem nasilju nad ženskami in dekleti z vidika človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju konvencije Mednarodne organizacije dela (MOD) št. 190 o odpravi nasilja in nadlegovanja v svetu dela iz leta 2019, ki je začela veljati 25. junija 2021, ter priporočila MOD št. 206 o nasilju in nadlegovanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije Mednarodne organizacije dela (MOD) št. 190 o odpravi nasilja in nadlegovanja v svetu dela iz leta 2019, ki je začela veljati 25. junija 2021, ter priporočila MOD št. 206 o nasilju in nadlegovanju,

| — | ob upoštevanju Konvencije Organizacije združenih narodov o pravicah invalidov, katere podpisnica je EU, vključno s sklepnimi ugotovitvami Odbora Združenih narodov za pravice invalidov iz leta 2015 (UNCRPD), v katerih je bila EU pozvana, naj se pridruži Istanbulski konvenciji, da bi lahko bolje zaščitili invalidne ženske in dekleta pred nasiljem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Organizacije združenih narodov o pravicah invalidov, katere podpisnica je EU, vključno s sklepnimi ugotovitvami Odbora Združenih narodov za pravice invalidov iz leta 2015 (UNCRPD), v katerih je bila EU pozvana, naj se pridruži Istanbulski konvenciji, da bi lahko bolje zaščitili invalidne ženske in dekleta pred nasiljem,

| — | ob upoštevanju petega cilja trajnostnega razvoja, ki je doseči enakost spolov ter okrepiti vlogo žensk in deklet po vsem svetu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju petega cilja trajnostnega razvoja, ki je doseči enakost spolov ter okrepiti vlogo žensk in deklet po vsem svetu,

| — | ob upoštevanju Deklaracije OZN o odpravi nasilja nad ženskami iz leta 1993, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije OZN o odpravi nasilja nad ženskami iz leta 1993,

| — | ob upoštevanju resolucije Generalne skupščine OZN iz leta 2020 z naslovom Intensification of efforts to prevent and eliminate all forms of violence against women and girls (Okrepitev prizadevanj za boj proti vsem oblikam nasilja nad ženskami in dekleti ter njihovo odpravo), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Generalne skupščine OZN iz leta 2020 z naslovom Intensification of efforts to prevent and eliminate all forms of violence against women and girls (Okrepitev prizadevanj za boj proti vsem oblikam nasilja nad ženskami in dekleti ter njihovo odpravo),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Unija enakosti: strategija za enakost spolov za obdobje 2020–2025 (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Unija enakosti: strategija za enakost spolov za obdobje 2020–2025 (COM(2020)0152),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. junija 2020 z naslovom Strategija EU o pravicah žrtev (2020–2025) (COM(2020)0258), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. junija 2020 z naslovom Strategija EU o pravicah žrtev (2020–2025) (COM(2020)0258),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. novembra 2020 z naslovom Unija enakosti: strategija za enakost LGBTIQ oseb za obdobje 2020–2025 (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. novembra 2020 z naslovom Unija enakosti: strategija za enakost LGBTIQ oseb za obdobje 2020–2025 (COM(2020)0698),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 8. marca 2022 za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o boju proti nasilju nad ženskami in nasilju v družini (COM(2022)0105), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 8. marca 2022 za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o boju proti nasilju nad ženskami in nasilju v družini (COM(2022)0105),

| — | ob upoštevanju poročila Evropskega inštituta za enakost spolov iz leta 2021 z naslovom Stroški nasilja zaradi spola v Evropski uniji, pa tudi poročil o indeksu enakosti spolov, ki jih ta inštitut objavlja od leta 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropskega inštituta za enakost spolov iz leta 2021 z naslovom Stroški nasilja zaradi spola v Evropski uniji, pa tudi poročil o indeksu enakosti spolov, ki jih ta inštitut objavlja od leta 2013,

| — | ob upoštevanju zavez, sprejetih na Forumu za generacijsko enakost julija 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zavez, sprejetih na Forumu za generacijsko enakost julija 2021,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. novembra 2009 o odpravi nasilja nad ženskami (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. novembra 2009 o odpravi nasilja nad ženskami (17),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. aprila 2011 o prednostnih nalogah in splošnem pregledu novega političnega okvira EU za boj proti nasilju nad ženskami (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. aprila 2011 o prednostnih nalogah in splošnem pregledu novega političnega okvira EU za boj proti nasilju nad ženskami (18),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. februarja 2014 s priporočili Komisiji o boju proti nasilju nad ženskami (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. februarja 2014 s priporočili Komisiji o boju proti nasilju nad ženskami (19),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. oktobra 2017 o boju proti spolnemu nadlegovanju in zlorabam v EU (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. oktobra 2017 o boju proti spolnemu nadlegovanju in zlorabam v EU (20),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2017 o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi, s strani Evropske unije, Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2017 o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi, s strani Evropske unije, Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (21),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. februarja 2019 o nazadovanju na področju pravic žensk in enakosti spolov v EU (22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. februarja 2019 o nazadovanju na področju pravic žensk in enakosti spolov v EU (22),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. aprila 2019 o pridobitvi mnenja Sodišča o združljivosti predlogov za pristop Evropske unije h Konvenciji Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima s Pogodbama ter o postopku za ta pristop (23), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. aprila 2019 o pridobitvi mnenja Sodišča o združljivosti predlogov za pristop Evropske unije h Konvenciji Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima s Pogodbama ter o postopku za ta pristop (23),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. novembra 2019 o pristopu EU k Istanbulski konvenciji in drugih ukrepih za boj proti nasilju na podlagi spola (24), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. novembra 2019 o pristopu EU k Istanbulski konvenciji in drugih ukrepih za boj proti nasilju na podlagi spola (24),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2021 o strategiji EU za enakost spolov (25), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2021 o strategiji EU za enakost spolov (25),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. februarja 2021 o prihodnjih izzivih na področju pravic žensk v Evropi: več kot 25 let po Pekinški deklaraciji in izhodiščih za ukrepanje (26), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. februarja 2021 o prihodnjih izzivih na področju pravic žensk v Evropi: več kot 25 let po Pekinški deklaraciji in izhodiščih za ukrepanje (26),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. septembra 2021 s priporočili Komisiji o opredelitvi nasilja na podlagi spola kot novega področja kriminala, navedenega v členu 83(1) PDEU (27), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. septembra 2021 s priporočili Komisiji o opredelitvi nasilja na podlagi spola kot novega področja kriminala, navedenega v členu 83(1) PDEU (27),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. oktobra 2021 o vplivu nasilja v družini in pravic do varstva in vzgoje na ženske in otroke (28), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. oktobra 2021 o vplivu nasilja v družini in pravic do varstva in vzgoje na ženske in otroke (28),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. decembra 2021 s priporočili Komisiji o boju proti nasilju na podlagi spola: spletno nasilje (29), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. decembra 2021 s priporočili Komisiji o boju proti nasilju na podlagi spola: spletno nasilje (29),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2021 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji v obdobju 2018–2020 (30), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2021 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji v obdobju 2018–2020 (30),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. novembra 2016 o pristopu EU k Istanbulski konvenciji o preprečevanju nasilja nad ženskami ter o boju proti njemu (31), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. novembra 2016 o pristopu EU k Istanbulski konvenciji o preprečevanju nasilja nad ženskami ter o boju proti njemu (31),

| — | ob upoštevanju mnenja Sodišča 1/19 (veliki senat) z dne 6. oktobra 2021 o Istanbulski konvenciji (32), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Sodišča 1/19 (veliki senat) z dne 6. oktobra 2021 o Istanbulski konvenciji (32),

| — | ob upoštevanju člena 105(5) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(5) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju skupne razprave Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov v skladu s členom 58 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne razprave Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov v skladu s členom 58 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju vmesnega poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A9-0021/2023), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vmesnega poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A9-0021/2023),

| A. | ker je enakost spolov temeljna vrednota EU, določena v členu 2 PEU in poudarjena v členu 23 Listine, ter jo je treba vključiti v vse politike, dejavnosti in programe EU; ker je Evropski inštitut za enakost spolov ugotovil, da bi Evropska unija pri sedanji hitrosti potrebovala približno 60 let, da bi dosegla enakost spolov; ker je izkoreninjenje nasilja zaradi spola ter zlasti nasilja nad ženskami in dekleti osnovni pogoj za doseganje resnične enakosti spolov; |
| --- | --- |

A.

ker je enakost spolov temeljna vrednota EU, določena v členu 2 PEU in poudarjena v členu 23 Listine, ter jo je treba vključiti v vse politike, dejavnosti in programe EU; ker je Evropski inštitut za enakost spolov ugotovil, da bi Evropska unija pri sedanji hitrosti potrebovala približno 60 let, da bi dosegla enakost spolov; ker je izkoreninjenje nasilja zaradi spola ter zlasti nasilja nad ženskami in dekleti osnovni pogoj za doseganje resnične enakosti spolov;

| B. | ker je nasilje zaradi spola nasilje, ki je usmerjeno proti osebi zaradi njenega spola, ali nasilje, ki nesorazmerno prizadeva osebe določenega spola; ker nasilje nad ženskami v skladu z Istanbulsko konvencijo pomeni kršitev človekovih pravic in obliko diskriminacije žensk ter vsako dejanje nasilja zaradi spola, ki povzroči ali bi lahko povzročilo telesno, spolno, duševno, strukturno ali ekonomsko škodo ali trpljenje žensk, vključno z grožnjo s takimi dejanji, prisilo ali samovoljnim odvzemom prostosti, ne glede na to, ali se zgodi v javnem ali zasebnem življenju; ker svoboda in enakost ženskam omogočata, da uresničijo svoj dejanski potencial; |
| --- | --- |

B.

ker je nasilje zaradi spola nasilje, ki je usmerjeno proti osebi zaradi njenega spola, ali nasilje, ki nesorazmerno prizadeva osebe določenega spola; ker nasilje nad ženskami v skladu z Istanbulsko konvencijo pomeni kršitev človekovih pravic in obliko diskriminacije žensk ter vsako dejanje nasilja zaradi spola, ki povzroči ali bi lahko povzročilo telesno, spolno, duševno, strukturno ali ekonomsko škodo ali trpljenje žensk, vključno z grožnjo s takimi dejanji, prisilo ali samovoljnim odvzemom prostosti, ne glede na to, ali se zgodi v javnem ali zasebnem življenju; ker svoboda in enakost ženskam omogočata, da uresničijo svoj dejanski potencial;

| C. | ker člen 3 Istanbulske konvencije „nasilje nad ženskami zaradi spola“ opredeljuje kot „nasilje, ki je usmerjeno proti ženski, ker je ženska, ali nesorazmerno prizadene ženske“, „spol“ pa na podlagi te konvencije pomeni „družbeno oblikovane vloge, vedenje, dejavnosti in lastnosti, ki v posamezni družbi veljajo kot primerni za ženske in moške“; |
| --- | --- |

C.

ker člen 3 Istanbulske konvencije „nasilje nad ženskami zaradi spola“ opredeljuje kot „nasilje, ki je usmerjeno proti ženski, ker je ženska, ali nesorazmerno prizadene ženske“, „spol“ pa na podlagi te konvencije pomeni „družbeno oblikovane vloge, vedenje, dejavnosti in lastnosti, ki v posamezni družbi veljajo kot primerni za ženske in moške“;

| D. | ker je vsaka tretja ženska v EU, tj. približno 62 milijonov žensk, doživela fizično in/ali spolno nasilje in ker je bila več kot polovica žensk (55 %) v EU vsaj enkrat od 15. leta starosti žrtev spolnega nadlegovanja (33); ker Agencija Evropske unije za temeljne pravice (FRA) izvaja novo raziskavo za posodobitev teh podatkov; ker so se najnovejši ocenjeni stroški nasilja zaradi spola in partnerjevega nasilja v Evropski uniji nedavno povečali za približno tretjino, ocenjeni stroški nasilja zaradi spola pa znašajo 366 milijard EUR na leto (34); ker o veliko vrstah in vidikih nasilja zaradi spola še vedno ni dovolj podatkov; ker je inštitut EIGE v indeksu enakosti spolov (35) za leto 2022 ugotovil, da podatki še vedno ne prikazujejo celotnega obsega nasilja zaradi spola v EU; |
| --- | --- |

D.

ker je vsaka tretja ženska v EU, tj. približno 62 milijonov žensk, doživela fizično in/ali spolno nasilje in ker je bila več kot polovica žensk (55 %) v EU vsaj enkrat od 15. leta starosti žrtev spolnega nadlegovanja (33); ker Agencija Evropske unije za temeljne pravice (FRA) izvaja novo raziskavo za posodobitev teh podatkov; ker so se najnovejši ocenjeni stroški nasilja zaradi spola in partnerjevega nasilja v Evropski uniji nedavno povečali za približno tretjino, ocenjeni stroški nasilja zaradi spola pa znašajo 366 milijard EUR na leto (34); ker o veliko vrstah in vidikih nasilja zaradi spola še vedno ni dovolj podatkov; ker je inštitut EIGE v indeksu enakosti spolov (35) za leto 2022 ugotovil, da podatki še vedno ne prikazujejo celotnega obsega nasilja zaradi spola v EU;

| E. | ker je nasilje zaradi spola, zlasti nad ženskami in dekleti, vzrok in posledica strukturnih neenakosti, ki izhajajo iz spolnih stereotipov in asimetrije moči, vključno s tistimi na zasebnem, socialnem, javnem in gospodarskem področju; ker je nasilje zaradi spola, tako na spletu kot drugod, najhujši izraz neenakosti spolov in diskriminacije ter ima hudo neposredno in posredno vpliva na žrtve in njihove otroke, prav tako pa pušča morebitne dolgoročne fizične, spolne, čustvene in duševne posledice, ki kot take predstavljajo vprašanje javnega zdravja ter povzročajo gospodarsko in finančno škodo; ker je nasilje zaradi spola kršitev pravic žensk ter resna ovira za udeležbo žensk v družbenem, javnem in političnem življenju in na trgu dela, zaradi česar ne morejo v celoti uresničevati svojih pravic in temeljnih svoboščin; |
| --- | --- |

E.

ker je nasilje zaradi spola, zlasti nad ženskami in dekleti, vzrok in posledica strukturnih neenakosti, ki izhajajo iz spolnih stereotipov in asimetrije moči, vključno s tistimi na zasebnem, socialnem, javnem in gospodarskem področju; ker je nasilje zaradi spola, tako na spletu kot drugod, najhujši izraz neenakosti spolov in diskriminacije ter ima hudo neposredno in posredno vpliva na žrtve in njihove otroke, prav tako pa pušča morebitne dolgoročne fizične, spolne, čustvene in duševne posledice, ki kot take predstavljajo vprašanje javnega zdravja ter povzročajo gospodarsko in finančno škodo; ker je nasilje zaradi spola kršitev pravic žensk ter resna ovira za udeležbo žensk v družbenem, javnem in političnem življenju in na trgu dela, zaradi česar ne morejo v celoti uresničevati svojih pravic in temeljnih svoboščin;

| F. | ker nasilje zaradi spola vpliva na več temeljnih pravic, določenih v mednarodnih in evropskih instrumentih na področju človekovih pravic, tudi v Listini EU o temeljnih pravicah, na primer na pravico do človekovega dostojanstva (člen 1), pravico do življenja (člen 2), pravico do osebne celovitosti (člen 3), prepoved mučenja in nečloveškega ali ponižujočega ravnanja (člen 4), pravico do svobode in varnosti (člen 6), prepoved diskriminacije, tudi diskriminacije zaradi spola (člen 21), ter pravico do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sodišča; |
| --- | --- |

F.

ker nasilje zaradi spola vpliva na več temeljnih pravic, določenih v mednarodnih in evropskih instrumentih na področju človekovih pravic, tudi v Listini EU o temeljnih pravicah, na primer na pravico do človekovega dostojanstva (člen 1), pravico do življenja (člen 2), pravico do osebne celovitosti (člen 3), prepoved mučenja in nečloveškega ali ponižujočega ravnanja (člen 4), pravico do svobode in varnosti (člen 6), prepoved diskriminacije, tudi diskriminacije zaradi spola (člen 21), ter pravico do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sodišča;

| G. | ker je nasilje zaradi spola, zlasti nasilje nad ženskami in dekleti, strukturni in splošno razširjen problem po vsej Evropi in svetu, zajema pa žrtve in storilce ne glede na starost, izobrazbo, dohodek, socialni status ter kulturno ozadje, in čeprav je lahko vsakdo posredna žrtev nasilja na podlagi spola, so zaradi vseh oblik tega nasilja nesorazmerno prizadete predvsem ženske in dekleta; |
| --- | --- |

G.

ker je nasilje zaradi spola, zlasti nasilje nad ženskami in dekleti, strukturni in splošno razširjen problem po vsej Evropi in svetu, zajema pa žrtve in storilce ne glede na starost, izobrazbo, dohodek, socialni status ter kulturno ozadje, in čeprav je lahko vsakdo posredna žrtev nasilja na podlagi spola, so zaradi vseh oblik tega nasilja nesorazmerno prizadete predvsem ženske in dekleta;

| H. | ker so zlasti ženske in dekleta v vsej svoji raznolikosti tarča nasilja zaradi spola ter doživljajo različne in presečne oblike diskriminacije, ki imajo vse večji negativni učinek; ker so nekatere skupine žensk in deklet, kot so migrantke, begunke prosilke za azil, invalidne ženske in dekleta ter Rominje, izpostavljene tveganju večplastne diskriminacije in so zato še bolj ranljive; ker bi bilo treba upoštevati raznolikost žensk in tveganja presečnih oblik diskriminacije; ker so lahko osebe LGBTIQ+ žrtve nasilja zaradi spola zaradi svoje spolne usmerjenosti, spola, spolne identitete, spolnega izraza ali spolnih značilnosti; ker je v Istanbulski konvenciji določeno, da je treba zagotoviti izvajanje vseh določb te konvencije, zlasti ukrepov za varstvo pravic žrtev, „brez diskriminacije zaradi spola, rase, barve, jezika, vere, političnega ali drugega prepričanja, narodnega ali socialnega porekla, pripadnosti narodni manjšini, lastnine, rojstva, spolne usmerjenosti, spolne identitete, starosti, zdravstvenega stanja, invalidnosti, zakonskega stanu, statusa migranta ali begunca [...] ali kakršnekoli druge okoliščine“; |
| --- | --- |

H.

ker so zlasti ženske in dekleta v vsej svoji raznolikosti tarča nasilja zaradi spola ter doživljajo različne in presečne oblike diskriminacije, ki imajo vse večji negativni učinek; ker so nekatere skupine žensk in deklet, kot so migrantke, begunke prosilke za azil, invalidne ženske in dekleta ter Rominje, izpostavljene tveganju večplastne diskriminacije in so zato še bolj ranljive; ker bi bilo treba upoštevati raznolikost žensk in tveganja presečnih oblik diskriminacije; ker so lahko osebe LGBTIQ+ žrtve nasilja zaradi spola zaradi svoje spolne usmerjenosti, spola, spolne identitete, spolnega izraza ali spolnih značilnosti; ker je v Istanbulski konvenciji določeno, da je treba zagotoviti izvajanje vseh določb te konvencije, zlasti ukrepov za varstvo pravic žrtev, „brez diskriminacije zaradi spola, rase, barve, jezika, vere, političnega ali drugega prepričanja, narodnega ali socialnega porekla, pripadnosti narodni manjšini, lastnine, rojstva, spolne usmerjenosti, spolne identitete, starosti, zdravstvenega stanja, invalidnosti, zakonskega stanu, statusa migranta ali begunca [...] ali kakršnekoli druge okoliščine“;

| I. | ker bi bilo treba te presečne in različne oblike diskriminacije upoštevati pri omogočanju dostopa do pravnega varstva in z njim povezanih storitev; ker bi morala biti ženskam pri izvajanju zaščitnih ukrepov odobrena specialistična podpora; |
| --- | --- |

I.

ker bi bilo treba te presečne in različne oblike diskriminacije upoštevati pri omogočanju dostopa do pravnega varstva in z njim povezanih storitev; ker bi morala biti ženskam pri izvajanju zaščitnih ukrepov odobrena specialistična podpora;

| J. | ker je kultura posiljevanja, sestavljena iz skupka prepričanj, ki spodbujajo spolno agresijo moških in podpirajo nasilje zaradi spola, po vsej Evropi in svetu še vedno razširjena težava, ki se kaže v normalizaciji ali trivializaciji spolnega nasilja, posilstva ali spolnega nadlegovanja, in je zakoreninjena v spolnih stereotipih, seksizmu, mizoginiji in neenaki porazdelitvi moči med spoloma; |
| --- | --- |

J.

ker je kultura posiljevanja, sestavljena iz skupka prepričanj, ki spodbujajo spolno agresijo moških in podpirajo nasilje zaradi spola, po vsej Evropi in svetu še vedno razširjena težava, ki se kaže v normalizaciji ali trivializaciji spolnega nasilja, posilstva ali spolnega nadlegovanja, in je zakoreninjena v spolnih stereotipih, seksizmu, mizoginiji in neenaki porazdelitvi moči med spoloma;

| K. | ker raven enakosti spolov pogosto kaže na vse slabše razmere v družbi na področju temeljnih pravic in vrednot, vključno z demokracijo in pravno državo, ter se uporablja kot prvo opozorilo o njih; ker smo v tem desetletju priča vidnim in vse bolj organiziranim napadom na enakost spolov, pravice žensk in deklet ter pravice oseb LGBTIQ+ ter njihovemu zatiranju, kar se kaže zlasti v številnih državah članicah, pa tudi drugod po svetu, ter je privedlo do vidnega povečanja spletnega in nespletnega nasilja nad ženskami in osebami LGBTIQ+; |
| --- | --- |

K.

ker raven enakosti spolov pogosto kaže na vse slabše razmere v družbi na področju temeljnih pravic in vrednot, vključno z demokracijo in pravno državo, ter se uporablja kot prvo opozorilo o njih; ker smo v tem desetletju priča vidnim in vse bolj organiziranim napadom na enakost spolov, pravice žensk in deklet ter pravice oseb LGBTIQ+ ter njihovemu zatiranju, kar se kaže zlasti v številnih državah članicah, pa tudi drugod po svetu, ter je privedlo do vidnega povečanja spletnega in nespletnega nasilja nad ženskami in osebami LGBTIQ+;

| L. | ker mora EU sprejeti vse potrebne ukrepe za spodbujanje in varovanje pravice vseh žensk in deklet do življenja brez nasilja; ker se je zaradi pandemije covida-19 povečalo nasilje v družini in nasilje nad ženskami; ker več kot 45 % žensk po svetu poroča, da so bile same ali katera od žensk, ki jih poznajo, tarča neke vrste nasilja, 65 % žensk pa poroča, da so v svojem življenju že izkusile nasilje; ker se število prijavljenih primerov feminicida v evropskih državah naglo ali stalno povečuje; ker se je dostop do osnovnih storitev, kot sta nujna nastanitev in telefonska pomoč, zmanjšal, kar potrjuje, da je treba po izkušnjah, pridobljenih med pandemijo, še bolj nujno sprejeti konkretne ukrepe za boj proti tovrstnemu nasilju; |
| --- | --- |

L.

ker mora EU sprejeti vse potrebne ukrepe za spodbujanje in varovanje pravice vseh žensk in deklet do življenja brez nasilja; ker se je zaradi pandemije covida-19 povečalo nasilje v družini in nasilje nad ženskami; ker več kot 45 % žensk po svetu poroča, da so bile same ali katera od žensk, ki jih poznajo, tarča neke vrste nasilja, 65 % žensk pa poroča, da so v svojem življenju že izkusile nasilje; ker se število prijavljenih primerov feminicida v evropskih državah naglo ali stalno povečuje; ker se je dostop do osnovnih storitev, kot sta nujna nastanitev in telefonska pomoč, zmanjšal, kar potrjuje, da je treba po izkušnjah, pridobljenih med pandemijo, še bolj nujno sprejeti konkretne ukrepe za boj proti tovrstnemu nasilju;

| M. | ker se lahko nasilje zaradi spola, zlasti nad ženskami in dekleti, pojavlja v številnih oblikah, kot so fizični napadi, spolno nasilje, vključno s posilstvom, pohabljanje ženskih spolnih organov, feminicid, trgovina z ženskami in dekleti za namene spolnega izkoriščanja, spolno nadlegovanje, zločini iz časti in prisilne poroke, ujetništvo v zakonski zvezi, prisilna sterilizacija, prisilni splav ter odrekanje varnega in zakonitega splava, porodniško in ginekološko nasilje, institucionalno nasilje, posredno nasilje, ekonomsko nasilje v družini in/ali gospodinjski enoti, zalezovanje, ustrahovanje in nadlegovanje, sovražni govor na spletu in drugje ter različne oblike spletnega nasilja; ker nasilje zaradi spola nad ženskami LGBTIQ+ vključuje dodatne oblike spolnega nasilja, kot so „korektivno“ posilstvo in spolno nadlegovanje, pohabljanje spolnih organov žensk in interseksualnih oseb, prisilna sterilizacija transspolnih in interseksualnih oseb ter spreobrnitvena terapija; |
| --- | --- |

M.

ker se lahko nasilje zaradi spola, zlasti nad ženskami in dekleti, pojavlja v številnih oblikah, kot so fizični napadi, spolno nasilje, vključno s posilstvom, pohabljanje ženskih spolnih organov, feminicid, trgovina z ženskami in dekleti za namene spolnega izkoriščanja, spolno nadlegovanje, zločini iz časti in prisilne poroke, ujetništvo v zakonski zvezi, prisilna sterilizacija, prisilni splav ter odrekanje varnega in zakonitega splava, porodniško in ginekološko nasilje, institucionalno nasilje, posredno nasilje, ekonomsko nasilje v družini in/ali gospodinjski enoti, zalezovanje, ustrahovanje in nadlegovanje, sovražni govor na spletu in drugje ter različne oblike spletnega nasilja; ker nasilje zaradi spola nad ženskami LGBTIQ+ vključuje dodatne oblike spolnega nasilja, kot so „korektivno“ posilstvo in spolno nadlegovanje, pohabljanje spolnih organov žensk in interseksualnih oseb, prisilna sterilizacija transspolnih in interseksualnih oseb ter spreobrnitvena terapija;

| N. | ker so razlike v zakonih in politikah držav članic privedle do razhajanja pri tem, v kolikšni meri so ženske zaščitene pred nasiljem zaradi spola, tako da ženske po vsej EU nimajo enake zaščite pred to vrsto nasilja; ker je v nekaterih državah članicah zaradi odrekanja varnega in zakonitega splava v zadnjih letih umrlo več žensk (36); ker je Evropsko sodišče za človekove pravice večkrat razsodilo, da omejevanje dostopa do splava, kadar je ta določen v nacionalni zakonodaji, in pomanjkljivo izvajanje zakonsko dovoljenega dostopa kršita človekove pravice, zato v tem kontekstu pomenita obliko nasilja zaradi spola; ker se v nekaterih državah članicah organizacije za pravice žensk nadlegujejo in preganjajo, ker pomagajo žrtvam nečloveških zakonov o splavu (37); |
| --- | --- |

N.

ker so razlike v zakonih in politikah držav članic privedle do razhajanja pri tem, v kolikšni meri so ženske zaščitene pred nasiljem zaradi spola, tako da ženske po vsej EU nimajo enake zaščite pred to vrsto nasilja; ker je v nekaterih državah članicah zaradi odrekanja varnega in zakonitega splava v zadnjih letih umrlo več žensk (36); ker je Evropsko sodišče za človekove pravice večkrat razsodilo, da omejevanje dostopa do splava, kadar je ta določen v nacionalni zakonodaji, in pomanjkljivo izvajanje zakonsko dovoljenega dostopa kršita človekove pravice, zato v tem kontekstu pomenita obliko nasilja zaradi spola; ker se v nekaterih državah članicah organizacije za pravice žensk nadlegujejo in preganjajo, ker pomagajo žrtvam nečloveških zakonov o splavu (37);

| O. | ker je nasilje zaradi spola v Evropski uniji še vedno premalokrat prijavljeno; ker je 67 % žensk, ki so sodelovale v raziskavi Agencije za temeljne pravice leta 2014, navedlo, da resnih primerov nasilja v družini niso prijavile policiji ali kateri drugi organizaciji (38); |
| --- | --- |

O.

ker je nasilje zaradi spola v Evropski uniji še vedno premalokrat prijavljeno; ker je 67 % žensk, ki so sodelovale v raziskavi Agencije za temeljne pravice leta 2014, navedlo, da resnih primerov nasilja v družini niso prijavile policiji ali kateri drugi organizaciji (38);

| P. | ker je zaradi stereotipov in spolne pristranskosti v pravosodnem sistemu ter pomanjkanja učinkovitega in hitrega pregona, pravnih okvirov, pravosodnih sistemov in ukrepov za zagotavljanje zaščite, podpore in odškodnin, ki upoštevajo različnost spolov, oviran dostop žensk do sodnega varstva, zaupanje v kazenski pregon pa vse manjše, pomanjkanje informacij o tem, kako ukrepati in poročati o takih dogodkih, ter pomanjkanje ustreznih socialnih in zdravstvenih storitev pa so pogosti razlogi, da se nasilja zaradi spola ne prijavi; |
| --- | --- |

P.

ker je zaradi stereotipov in spolne pristranskosti v pravosodnem sistemu ter pomanjkanja učinkovitega in hitrega pregona, pravnih okvirov, pravosodnih sistemov in ukrepov za zagotavljanje zaščite, podpore in odškodnin, ki upoštevajo različnost spolov, oviran dostop žensk do sodnega varstva, zaupanje v kazenski pregon pa vse manjše, pomanjkanje informacij o tem, kako ukrepati in poročati o takih dogodkih, ter pomanjkanje ustreznih socialnih in zdravstvenih storitev pa so pogosti razlogi, da se nasilja zaradi spola ne prijavi;

| Q. | ker se posebne skupine, ki so žrtve nasilja zaradi spola, kot so ženske iz rasno opredeljenih skupin, invalidke, migrantke in LGBTIQ+ osebe, srečujejo z dodatnimi ovirami pri dostopu do pravnega varstva; |
| --- | --- |

Q.

ker se posebne skupine, ki so žrtve nasilja zaradi spola, kot so ženske iz rasno opredeljenih skupin, invalidke, migrantke in LGBTIQ+ osebe, srečujejo z dodatnimi ovirami pri dostopu do pravnega varstva;

| R. | ker so lahko žrtve v mnogih primerih izpostavljene ponižujočim komentarjem, so večkrat izpostavljene storilcu, obtoževanju in ponavljajočemu se zasliševanju s strani uradnikov organov pregona ali policije, kar povečuje njihov strah pred prijavo nasilja, ki so ga utrpele, in poveča tveganje za ponovno viktimizacijo ali sekundarne oblike viktimizacije; |
| --- | --- |

R.

ker so lahko žrtve v mnogih primerih izpostavljene ponižujočim komentarjem, so večkrat izpostavljene storilcu, obtoževanju in ponavljajočemu se zasliševanju s strani uradnikov organov pregona ali policije, kar povečuje njihov strah pred prijavo nasilja, ki so ga utrpele, in poveča tveganje za ponovno viktimizacijo ali sekundarne oblike viktimizacije;

| S. | ker v skladu z deklaracijo Organizacije združenih narodov o odpravi nasilja nad ženskami iz leta 1993 in izhodišči za ukrepanje, ki jih je OZN sprejela v Pekingu, nasilje nad ženskami pomeni vsako dejanje nasilja zaradi spola, ki ženskam povzroči ali lahko povzroči telesno, spolno ali duševno škodo ali trpljenje, vključno z grožnjo s tovrstnimi dejanji, prisilo ali samovoljnim odvzemom prostosti, bodisi v javnem ali v zasebnem življenju; ker Odbor OZN za odpravo diskriminacije žensk nasilje zaradi spola opredeljuje kot nasilje, ki je usmerjeno proti ženski, ker je ženska, ali ki nesorazmerno prizadene ženske; ker ta odbor poudarja, da je nasilje zaradi spola oblika diskriminacije, ki resno omejuje sposobnost žensk za uveljavljanje njihovih pravic in svoboščin na podlagi enakosti z moškimi, zato pomeni kršitev njihovih človekovih pravic; |
| --- | --- |

S.

ker v skladu z deklaracijo Organizacije združenih narodov o odpravi nasilja nad ženskami iz leta 1993 in izhodišči za ukrepanje, ki jih je OZN sprejela v Pekingu, nasilje nad ženskami pomeni vsako dejanje nasilja zaradi spola, ki ženskam povzroči ali lahko povzroči telesno, spolno ali duševno škodo ali trpljenje, vključno z grožnjo s tovrstnimi dejanji, prisilo ali samovoljnim odvzemom prostosti, bodisi v javnem ali v zasebnem življenju; ker Odbor OZN za odpravo diskriminacije žensk nasilje zaradi spola opredeljuje kot nasilje, ki je usmerjeno proti ženski, ker je ženska, ali ki nesorazmerno prizadene ženske; ker ta odbor poudarja, da je nasilje zaradi spola oblika diskriminacije, ki resno omejuje sposobnost žensk za uveljavljanje njihovih pravic in svoboščin na podlagi enakosti z moškimi, zato pomeni kršitev njihovih človekovih pravic;

| T. | ker je Komisija prenehanje nasilja zaradi spola vključila v strategijo za enakost spolov za obdobje 2020–2025 kot eno ključnih prednostnih nalog z naborom konkretnih predlogov za učinkovito preprečevanje nasilja zaradi spola in nasilja v družini, med drugim zaključitev pristopa EU k Istanbulski konvenciji in zagotovitev, da jo EU hitro ratificira, države članice pa izvajajo; |
| --- | --- |

T.

ker je Komisija prenehanje nasilja zaradi spola vključila v strategijo za enakost spolov za obdobje 2020–2025 kot eno ključnih prednostnih nalog z naborom konkretnih predlogov za učinkovito preprečevanje nasilja zaradi spola in nasilja v družini, med drugim zaključitev pristopa EU k Istanbulski konvenciji in zagotovitev, da jo EU hitro ratificira, države članice pa izvajajo;

| U. | ker lahko samo z različnimi politikami, ki združujejo zakonodajne in nezakonodajne ukrepe, ter ukrepi za olajšanje dostopa žrtev do namestitve in zaposlitve, vključno z zagotavljanjem zatočišč za žrtve ter finančno avtonomijo in enakopravno udeležbo žensk na vseh družbenih področjih, občutno zmanjšamo nasilje nad ženskami in dekleti ter druge oblike nasilja, kot je nasilje proti osebam LGBTIQ+, ter njegove posledice; |
| --- | --- |

U.

ker lahko samo z različnimi politikami, ki združujejo zakonodajne in nezakonodajne ukrepe, ter ukrepi za olajšanje dostopa žrtev do namestitve in zaposlitve, vključno z zagotavljanjem zatočišč za žrtve ter finančno avtonomijo in enakopravno udeležbo žensk na vseh družbenih področjih, občutno zmanjšamo nasilje nad ženskami in dekleti ter druge oblike nasilja, kot je nasilje proti osebam LGBTIQ+, ter njegove posledice;

| V. | ker civilna družba in zlasti ženske organizacije ter tisti, ki si prizadevajo za enakost spolov, zelo pomembno prispevajo k preprečevanju vseh oblik nasilja in boju proti njim, njihovo delo pa bi bilo treba priznati, spodbujati, podpirati in primerno financirati, tudi z možnostjo, da zaprosijo za državna sredstva in sredstva EU ter jih prejmejo, da bodo lahko svoje delo čim bolje opravljali; |
| --- | --- |

V.

ker civilna družba in zlasti ženske organizacije ter tisti, ki si prizadevajo za enakost spolov, zelo pomembno prispevajo k preprečevanju vseh oblik nasilja in boju proti njim, njihovo delo pa bi bilo treba priznati, spodbujati, podpirati in primerno financirati, tudi z možnostjo, da zaprosijo za državna sredstva in sredstva EU ter jih prejmejo, da bodo lahko svoje delo čim bolje opravljali;

| W. | ker je Istanbulska konvencija doslej najučinkovitejše, najmočnejše in najcelovitejše orodje za preprečevanje različnih oblik nasilja nad ženskami in nasilja v družini in boj proti njim na evropski ravni in širše; ker Istanbulska konvencija državam pogodbenicam in njihovim nacionalnim organom ponuja smernice za ustrezen multidisciplinarni odziv na nasilje nad ženskami in nasilje v družini prek štirih stebrov: preprečevanje, zaščita preživelih in odškodnina, pregon storilcev in integrirane politike; ker so države, ki so ratificirale konvencijo, okrepile prizadevanja za preprečevanje ter izboljšale preiskave in pregon ter storitve zaščite žensk in deklet, ki so žrtve nasilja (39); ker bi takojšnji pristop vseh držav članic k Istanbulski konvenciji znatno prispeval k razvoju integrirane politike, s tem pa bi se zagotovila enaka zaščita z zavezujočim instrumentom, s katerim bi premagali različne politike in zakonodaje v državah članicah, in spodbujanju mednarodnega sodelovanja v boju proti vsem oblikam nasilja nad ženskami in nasilja v družini, kar je zlasti pomembno v času vojne ter med humanitarnimi krizami in krizami zaradi prisilnega razseljevanja, kot je poudarjeno v položaju žensk in deklet, ki bežijo Ukrajine; |
| --- | --- |

W.

ker je Istanbulska konvencija doslej najučinkovitejše, najmočnejše in najcelovitejše orodje za preprečevanje različnih oblik nasilja nad ženskami in nasilja v družini in boj proti njim na evropski ravni in širše; ker Istanbulska konvencija državam pogodbenicam in njihovim nacionalnim organom ponuja smernice za ustrezen multidisciplinarni odziv na nasilje nad ženskami in nasilje v družini prek štirih stebrov: preprečevanje, zaščita preživelih in odškodnina, pregon storilcev in integrirane politike; ker so države, ki so ratificirale konvencijo, okrepile prizadevanja za preprečevanje ter izboljšale preiskave in pregon ter storitve zaščite žensk in deklet, ki so žrtve nasilja (39); ker bi takojšnji pristop vseh držav članic k Istanbulski konvenciji znatno prispeval k razvoju integrirane politike, s tem pa bi se zagotovila enaka zaščita z zavezujočim instrumentom, s katerim bi premagali različne politike in zakonodaje v državah članicah, in spodbujanju mednarodnega sodelovanja v boju proti vsem oblikam nasilja nad ženskami in nasilja v družini, kar je zlasti pomembno v času vojne ter med humanitarnimi krizami in krizami zaradi prisilnega razseljevanja, kot je poudarjeno v položaju žensk in deklet, ki bežijo Ukrajine;

| X. | ker je Istanbulska konvencija mešani sporazum, ki omogoča, da EU k njej pristopi vzporedno s svojimi državami članicami; ker je bilo to potrjeno v mnenju Sodišča Evropske unije (40); |
| --- | --- |

X.

ker je Istanbulska konvencija mešani sporazum, ki omogoča, da EU k njej pristopi vzporedno s svojimi državami članicami; ker je bilo to potrjeno v mnenju Sodišča Evropske unije (40);

| Y. | ker bi pristop vseh držav članic k Istanbulski konvenciji pomenil podporo za usklajen pristop k boju proti nasilju nad ženskami skupaj z obstoječimi ali prihodnjimi ukrepi na tem področju na ravni EU, kot je predlog za direktivo EU o boju proti nasilju nad ženskami in nasilju v družini in direktiva o pravicah žrtev; |
| --- | --- |

Y.

ker bi pristop vseh držav članic k Istanbulski konvenciji pomenil podporo za usklajen pristop k boju proti nasilju nad ženskami skupaj z obstoječimi ali prihodnjimi ukrepi na tem področju na ravni EU, kot je predlog za direktivo EU o boju proti nasilju nad ženskami in nasilju v družini in direktiva o pravicah žrtev;

| Z. | ker se nasilje nad ženskami, tudi v družini, pogosto obravnava kot del zasebnosti in se zato preveč zlahka dopušča; ker gre dejansko za čezmejno sistemsko kršitev temeljnih pravic in hudo kaznivo dejanje, ki ga je treba preprečiti in preganjati, zato bi morale države članice tesno sodelovati, da bi se skupaj borile proti njemu; ker bi morale vse ženske in dekleta v Evropski uniji uživati enako raven zaščite pred nasiljem zaradi spola, ne glede na to, v kateri državi članici se nahajajo; ker so Istanbulsko konvencijo podpisale vse države članice, ratificiralo pa jo je le 21 od njih; ker šest držav članic – Bolgarija, Češka, Madžarska, Latvija, Litva in Slovaška – še vedno ni ratificiralo Konvencije; ker morajo države članice kljub pristopu EU k tej konvenciji to ratificirati; ker mora EU v sodelovanju s svojimi državami članicami sprejeti vse potrebne ukrepe za varovanje in spodbujanje pravice vseh žensk in deklet do življenja brez nasilja zaradi spola; ker je poljska vlada napovedala, da namerava leta 2020 odstopiti od konvencije, in ker je za zadevo še vedno pristojno poljsko ustavno sodišče; |
| --- | --- |

Z.

ker se nasilje nad ženskami, tudi v družini, pogosto obravnava kot del zasebnosti in se zato preveč zlahka dopušča; ker gre dejansko za čezmejno sistemsko kršitev temeljnih pravic in hudo kaznivo dejanje, ki ga je treba preprečiti in preganjati, zato bi morale države članice tesno sodelovati, da bi se skupaj borile proti njemu; ker bi morale vse ženske in dekleta v Evropski uniji uživati enako raven zaščite pred nasiljem zaradi spola, ne glede na to, v kateri državi članici se nahajajo; ker so Istanbulsko konvencijo podpisale vse države članice, ratificiralo pa jo je le 21 od njih; ker šest držav članic – Bolgarija, Češka, Madžarska, Latvija, Litva in Slovaška – še vedno ni ratificiralo Konvencije; ker morajo države članice kljub pristopu EU k tej konvenciji to ratificirati; ker mora EU v sodelovanju s svojimi državami članicami sprejeti vse potrebne ukrepe za varovanje in spodbujanje pravice vseh žensk in deklet do življenja brez nasilja zaradi spola; ker je poljska vlada napovedala, da namerava leta 2020 odstopiti od konvencije, in ker je za zadevo še vedno pristojno poljsko ustavno sodišče;

| AA. | ker storilci zločinov nad ženskami še vedno pogosto niso kaznovani in je treba to izkoreniniti tako, da se zagotovi njihov pregon in ustrezne kazni zanje, kar je potrebno, da se prekine začarani krog tišine za žrtve nasilja, ter da ženske in dekleta, ki so preživele nasilje, od organov kazenskega pregona in pravosodnega sistema prejmejo potrebno podporo, odškodnino in priznanje, zlasti v primeru tistih, ki živijo na podeželju, kjer storitve zaščite žrtev niso na voljo ali so zelo omejene; ker je pomembno, da se zagotovi ustrezen dostop do specializiranih storitev, vključno z zdravstvenim varstvom ali varnimi nastanitvenimi storitvami, ne glede na fazo kazenskega postopka; ker je bistveno, da se zagotovijo primerno usposabljanje, postopki in smernice, ki upoštevajo pravice in vidik spola, za vse izvajalce in uslužbence kazenskega pregona, vključno s sodniki, državnimi tožilci, sodnim osebjem, forenzičnimi strokovnjaki, ponudniki storitev, vodstvenimi delavci in drugimi strokovnjaki, ki se ukvarjajo z žrtvami vseh dejanj nasilja zaradi spola, da bi se preprečili diskriminacija in ponovna viktimizacija; |
| --- | --- |

AA.

ker storilci zločinov nad ženskami še vedno pogosto niso kaznovani in je treba to izkoreniniti tako, da se zagotovi njihov pregon in ustrezne kazni zanje, kar je potrebno, da se prekine začarani krog tišine za žrtve nasilja, ter da ženske in dekleta, ki so preživele nasilje, od organov kazenskega pregona in pravosodnega sistema prejmejo potrebno podporo, odškodnino in priznanje, zlasti v primeru tistih, ki živijo na podeželju, kjer storitve zaščite žrtev niso na voljo ali so zelo omejene; ker je pomembno, da se zagotovi ustrezen dostop do specializiranih storitev, vključno z zdravstvenim varstvom ali varnimi nastanitvenimi storitvami, ne glede na fazo kazenskega postopka; ker je bistveno, da se zagotovijo primerno usposabljanje, postopki in smernice, ki upoštevajo pravice in vidik spola, za vse izvajalce in uslužbence kazenskega pregona, vključno s sodniki, državnimi tožilci, sodnim osebjem, forenzičnimi strokovnjaki, ponudniki storitev, vodstvenimi delavci in drugimi strokovnjaki, ki se ukvarjajo z žrtvami vseh dejanj nasilja zaradi spola, da bi se preprečili diskriminacija in ponovna viktimizacija;

| AB. | ker je mednarodna skupnost priznala nasilje zaradi spola, zlasti nad ženskami in dekleti, in bi ga bilo treba celovito obravnavati, kljub vsem prizadevanjem mednarodnih organizacij, civilne družbe in državnih organov, da bi nasilje zaradi spola izkoreninili, pa ostaja razširjeno in se kaže v novih oblikah, kot so kibernetsko nasilje, kibernetsko nadlegovanje, kibernetsko zalezovanje in deljenje intimnih vsebin prek družbenih medijev brez privolitve; ker je kibernetsko nasilje nad ženskami in kibernetsko partnerjevo nasilje v zadnjih letih vse pogostejše, zlasti po pandemiji covida-19; ker je v Evropski uniji med 4 in 7 % žensk doživelo kibernetsko nadlegovanje, med 1 in 3 % pa kibernetsko zalezovanje (41); ker je globalna študija organizacije World Wide Web Foundation (42), ki je bila izvedena leta 2020 in je vključevala anketirance iz 180 držav, razkrila, da je 52 % mladih žensk in deklet doživelo spletne zlorabe, kot so delitev intimnih fotografij, videov ali sporočil brez njihovega soglasja, zlonamerna in ponižujoča sporočila, uporaba žaljivega in grozečega jezika, spolno nadlegovanje in lažne vsebine, ter da 64 % anketirancev pozna nekoga, ki je bil žrtev nadlegovanja, zlorabe ali nasilja; |
| --- | --- |

AB.

ker je mednarodna skupnost priznala nasilje zaradi spola, zlasti nad ženskami in dekleti, in bi ga bilo treba celovito obravnavati, kljub vsem prizadevanjem mednarodnih organizacij, civilne družbe in državnih organov, da bi nasilje zaradi spola izkoreninili, pa ostaja razširjeno in se kaže v novih oblikah, kot so kibernetsko nasilje, kibernetsko nadlegovanje, kibernetsko zalezovanje in deljenje intimnih vsebin prek družbenih medijev brez privolitve; ker je kibernetsko nasilje nad ženskami in kibernetsko partnerjevo nasilje v zadnjih letih vse pogostejše, zlasti po pandemiji covida-19; ker je v Evropski uniji med 4 in 7 % žensk doživelo kibernetsko nadlegovanje, med 1 in 3 % pa kibernetsko zalezovanje (41); ker je globalna študija organizacije World Wide Web Foundation (42), ki je bila izvedena leta 2020 in je vključevala anketirance iz 180 držav, razkrila, da je 52 % mladih žensk in deklet doživelo spletne zlorabe, kot so delitev intimnih fotografij, videov ali sporočil brez njihovega soglasja, zlonamerna in ponižujoča sporočila, uporaba žaljivega in grozečega jezika, spolno nadlegovanje in lažne vsebine, ter da 64 % anketirancev pozna nekoga, ki je bil žrtev nadlegovanja, zlorabe ali nasilja;

| AC. | ker so prizadevanja za izkoreninjenje nasilja zaradi spola, zlasti nasilja nad ženskami in dekleti, pogosto sporna ali oslabljena v imenu tradicije, kulture, vere ali fundamentalističnih, populističnih ideologij ali skrajno desničarskih gibanj ter ker se širijo lažni diskurzi in dezinformacije, na primer s trditvami o Istanbulski konvenciji, češ da je njen cilj „izbrisati tradicionalno družino“ ter „spodbujati ideologijo spola in homoseksualnost“; ker te skupine uporabljajo dezinformacije in populistično retoriko, da pritiskajo na politike in širijo neutemeljene strahove med državljani; |
| --- | --- |

AC.

ker so prizadevanja za izkoreninjenje nasilja zaradi spola, zlasti nasilja nad ženskami in dekleti, pogosto sporna ali oslabljena v imenu tradicije, kulture, vere ali fundamentalističnih, populističnih ideologij ali skrajno desničarskih gibanj ter ker se širijo lažni diskurzi in dezinformacije, na primer s trditvami o Istanbulski konvenciji, češ da je njen cilj „izbrisati tradicionalno družino“ ter „spodbujati ideologijo spola in homoseksualnost“; ker te skupine uporabljajo dezinformacije in populistično retoriko, da pritiskajo na politike in širijo neutemeljene strahove med državljani;

| AD. | ker izpostavljenost fizičnemu, spolnemu, psihičnemu ali socialno-ekonomskemu nasilju in zlorabam močno vpliva na žrtve, njihove družine, sorodnike in družbo kot celoto; ker bi bilo treba pri odločanju, ali naj se storilcem dodeli pravica do varstva in vzgoje ali pravica do stikov, upoštevati korist otrok (43); |
| --- | --- |

AD.

ker izpostavljenost fizičnemu, spolnemu, psihičnemu ali socialno-ekonomskemu nasilju in zlorabam močno vpliva na žrtve, njihove družine, sorodnike in družbo kot celoto; ker bi bilo treba pri odločanju, ali naj se storilcem dodeli pravica do varstva in vzgoje ali pravica do stikov, upoštevati korist otrok (43);

| AE. | ker se je Turčija, prva država, ki je podpisala in ratificirala konvencijo, šest let pozneje odločila od nje odstopiti in od 1. julija 2021 ni država pogodbenica konvencije; ker so evropske institucije obsodile ta korak nazaj, ki predstavlja nevaren precedens za druge pogodbenice; ker je junija 2022 Ukrajina postala 36. država, ki je ratificirala konvencijo, medtem ko je branila svoje ozemlje pred neupravičeno, neizzvano in nezakonito rusko vojno agresijo; ker se posilstva in spolno nasilje nad ženskami in dekleti v konfliktu uporabljajo kot vojno orožje; ker je konvencija začela veljati 1. novembra 2022 in bi moralo njeno takojšnje izvajanje podpreti prizadevanja ukrajinskih oblasti za spopadanje z grozodejstvi ruskih vojakov nad ženskami in otroki ter boj proti nasilju zaradi spola; ker bi morala biti ratifikacija konvencije v Ukrajini v času vojne zgled za vse države članice, ki jo zavračajo ali je ne obravnavajo prednostno; |
| --- | --- |

AE.

ker se je Turčija, prva država, ki je podpisala in ratificirala konvencijo, šest let pozneje odločila od nje odstopiti in od 1. julija 2021 ni država pogodbenica konvencije; ker so evropske institucije obsodile ta korak nazaj, ki predstavlja nevaren precedens za druge pogodbenice; ker je junija 2022 Ukrajina postala 36. država, ki je ratificirala konvencijo, medtem ko je branila svoje ozemlje pred neupravičeno, neizzvano in nezakonito rusko vojno agresijo; ker se posilstva in spolno nasilje nad ženskami in dekleti v konfliktu uporabljajo kot vojno orožje; ker je konvencija začela veljati 1. novembra 2022 in bi moralo njeno takojšnje izvajanje podpreti prizadevanja ukrajinskih oblasti za spopadanje z grozodejstvi ruskih vojakov nad ženskami in otroki ter boj proti nasilju zaradi spola; ker bi morala biti ratifikacija konvencije v Ukrajini v času vojne zgled za vse države članice, ki jo zavračajo ali je ne obravnavajo prednostno;

| 1. | pozdravlja dejstvo, da je Komisija 4. marca 2016 predlagala pristop EU k Istanbulski konvenciji, ki je najbolj obsežen, pravno zavezujoč instrument na področju preprečevanja nasilja nad ženskami in nasilja zaradi spola, vključno z nasiljem v družini, ter boja proti njima na mednarodni ravni; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja dejstvo, da je EU 13. junija 2017 podpisala Istanbulsko konvencijo; obžaluje, da EU šest let pozneje še vedno ni ratificirala konvencije, ker jo je nekaj držav članic v Svetu Evropske unije zavrnilo; kljub temu ugotavlja, da je Sodišče Evropske unije v mnenju z dne 6. oktobra 2021 odgovorilo na pravno negotovost zaradi omejitve obsega prihodnjega pristopa EU k nekaterim določbam konvencije, tj. določbam na področju pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah ter azila in nevračanja, pa tudi na pomisleke glede internega postopka v zvezi z ratifikacijo konvencije; poziva Svet, naj ravna v skladu s to odločitvijo in naj ne zavlačuje več s postopkom za pristop EU k Istanbulski konvenciji; ponavlja, da bi bilo treba Istanbulsko konvencijo razumeti kot minimalni standard za izkoreninjenje nasilja zaradi spola in da bi si morala Unija v zvezi s tem prizadevati za še odločnejše in učinkovitejše zakonodajne ukrepe; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ponovno potrjuje svojo zavezo, da si bo prizadeval za celovit pristop, s katerim bi na ravni EU pozvali k izkoreninjenju vsega nasilja zaradi spola nad ženskami in dekleti v vsej njihovi raznolikosti ter nad osebami LGBTIQ+ na podlagi njihove spolne usmerjenosti, spolne identitete, spolnega izraza in spolnih značilnosti ter zagotovili nadaljnje ukrepanje na podlagi njegovih priporočil, ki so bila predlagana v številnih resolucijah; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ostro obsoja vse oblike nasilja zaradi spola nad ženskami in dekleti ter nad LGBTIQ+ osebami; odločno poudarja, da odrekanje storitev na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in s tem povezanih pravic, vključno s pravico do varne in zakonite prekinitve nosečnosti, pomeni obliko nasilja nad ženskami in dekleti; ponovno poudarja, da morajo imeti ženske in dekleta popoln nadzor nad svojim telesom in spolnostjo; poudarja, da je Evropsko sodišče za človekove pravice že večkrat razsodilo, da restriktivni zakoni o splavu in neizvajanje kršijo človekove pravice žensk; z veliko zaskrbljenostjo ugotavlja in obsoja dejstvo, da so v nekaterih državah članicah, kot so Slovaška, Poljska in Madžarska, spolne in reproduktivne pravice žensk, zlasti pravica do varnega in zakonitega splava, nenehno ogrožene; poudarja, da je dostop do splava v Italiji vse bolj otežen, da je na Poljskem nelegitimno ustavno sodišče 22. oktobra 2020 uvedlo dejansko prepoved splava, da je splav na Malti prepovedan in da medicinska pomoč pri splavu med zgodnjo nosečnostjo na Slovaškem ni zakonita, na Madžarskem pa ni na voljo; pozdravlja pobude nekaterih držav članic, kot je Francija, da bi v svoje ustave vključile pravico do splava, da bi zaščitile to temeljno pravico; ponovno poziva k vključitvi pravice do varnega in zakonitega splava v Listino EU o temeljnih pravicah; poziva vse države članice, naj zagotovijo univerzalen dostop za vse do celotnega nabora storitev na področju spolnega in reproduktivnega zdravja, vključno s celovito in starosti primerno spolno vzgojo, načrtovanjem družine, sodobnimi načini kontracepcije ter varno in zakonito prekinitvijo nosečnosti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | želi spomniti na svojo resolucijo z dne 12. septembra 2017 o sklenitvi Istanbulske konvencije s strani Evropske unije in obžaluje, da so ženske in dekleta pogosto izpostavljene nasilju v družini, spolnemu nadlegovanju, psihičnemu in fizičnemu nasilju, zalezovanju, spolnemu nasilju, posilstvu, prisilnim porokam, pohabljanju ženskih spolnih organov, prisilnemu splavu, prisilni sterilizaciji, trgovini z ljudmi za namene spolnega izkoriščanja in drugim oblikam nasilja; poudarja, da se v skladu z Istanbulsko konvencijo ni mogoče sklicevati na kulturo, običaje, vero, tradicijo ali tako imenovano „čast“, da bi upravičili nasilna dejanja nad ženskami; poziva Komisijo in države članice, naj se v svoji zadevni zakonodaji ustrezno sklicujejo na opredelitev nasilja nad ženskami iz Istanbulske konvencije; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opominja, da se Istanbulska konvencija uporablja tako v času miru kot v primeru oboroženih spopadov; opozarja, da Rimski statut Mednarodnega kazenskega sodišča z dne 17. julija 1998 več oblik spolnega nasilja opredeljuje kot hudodelstva zoper človečnost in vojna hudodelstva; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opozarja, da se lahko v skladu z Dunajsko konvencijo o pravu mednarodnih pogodb soglasje države, da jo pogodba zavezuje, izrazi s podpisom in da se pogodbenice mednarodne pogodbe ne morejo sklicevati na določbe svojega nacionalnega prava, da bi upravičile svojo neizpolnitev pogodbe; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da so se po poročanju skupine GREVIO tudi invalidke in starši invalidnih otrok srečevali z ovirami pri prijavljanju nasilja in dostopu do pravosodnega sistema, nedostopnostjo policijskih prostorov, pomanjkljivo usposobljenostjo uslužbencev organov pregona na področju stereotipov, pa tudi pomanjkanjem informacij v dostopnih oblikah o pomoči žrtvam nasilja in razpoložljivih storitvah; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo konvencija v celoti vključena v zakonodajni in politični okvir EU; poziva vse države članice, naj zagotovijo polno izvajanje ukrepov, ki izhajajo iz konvencije, v svojih nacionalnih zakonih in politikah; ostro obsoja poskuse v nekaterih državah članicah, da bi preklicali ukrepe, ki so bili že sprejeti za izvajanje Istanbulske konvencije in boj proti nasilju nad ženskami in nasilju v družini; poleg tega poziva države članice, naj zagotovijo ustrezno izvajanje in namenijo dovolj finančnih in človeških virov za preprečevanje nasilja zaradi spola in boj proti njemu, opolnomočijo ženske in dekleta ter zaščitijo žrtve in jim omogočijo, da bodo lahko dobile odškodnino, zlasti tiste, ki živijo na območjih, kjer storitve zaščite žrtev niso na voljo ali so zelo omejene; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisijo in države članice, naj ustrezno obravnavajo, med drugim z zakonodajnimi in nezakonodajnimi pobudami, pravice do varstva in vzgoje ter pravice otrok do stikov, civilne posledice prisilnih porok, zalezovanje ter odrekanje reproduktivnih pravic in dostop do reproduktivnega zdravstvenega varstva ter naj zaščitijo žrtve, ki lahko doživijo hude travme, ki privedejo celo do samomora; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva države članice, naj izvajajo preventivne ukrepe, vključno z okrepljenim preprečevanjem nasilja zaradi spola na primarni ravni, ki ga je treba začeti z izobraževalnimi programi, ki upoštevajo različnost spolov in so namenjeni tako dekletom kot fantom že od zgodnjega otroštva, in nadaljevati z usmerjenim vseživljenjskim izobraževanjem, pa tudi s pristopom, osredotočenim na žrtve, k podpornim storitvam in zaščitnim ukrepom za preživele, kot so finančna pomoč, psihološka podpora, telefonske linije za pomoč, zatočišča in dostop do socialnih stanovanj ter „varen dopust“, pa tudi ukrepi za pomoč žrtvam, da varno nadaljujejo življenje v svojih domovih, kot so prepoved približevanja storilcem in specialistična podpora za otroke; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, kako pomembno je spodbujanje sodelovanja med državami članicami na področju nasilja zaradi spola z izmenjavo najboljših praks; poziva Komisijo in države članice, naj organizirajo in izvajajo informacijske kampanje o Istanbulski konvenciji in njenih določbah, podprejo partnerstva med organi in organizacijami civilne družbe ter vodijo skupne programe, da bi olajšali izvajanje njenih določb; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo ustrezno usposabljanje, postopke in smernice, ki upoštevajo različnost spolov, pa tudi strokovno podporo in zaščitne ukrepe, pri čemer bo pristop osredotočen na žrtve za vse vključene strokovnjake, vključno z organi kazenskega pregona, sodstvom in javnimi tožilci, da bi zagotovili zgodnje odkrivanje žrtev, preprečili pomanjkljive ocene tveganja ter preprečili diskriminacijo, travmatizacijo ali ponovno viktimizacijo med sodnimi, zdravstvenimi in policijskimi postopki; poziva zlasti k vseevropskim minimalnim standardom za kazenski pregon na tem področju; poudarja ključno vlogo Istanbulske konvencije pri krepitvi zmogljivosti držav članic na tem področju; poziva k izboljšavam, ki so potrebne, da bi se spodbudilo prijavljanje takih kaznivih dejanj; |
| --- | --- |

13.

| 14. | želi opomniti, da Istanbulska konvencija ostaja mednarodni standard in ključno orodje za izkoreninjenje nasilja nad ženskami in drugih oblik nasilja zaradi spola, vključno z nasiljem v družini; poudarja, da je lahko kazensko pravosodje le del celovitega in povezanega odziva na nasilje nad ženskami in druge oblike nasilja zaradi spola, ki vključuje preprečevanje, zaščito in kazenski pregon; poudarja prednosti strukture Istanbulske konvencije s celostno, obsežno in usklajeno metodologijo za obravnavo vprašanj nasilja nad ženskami ter nasilja zaradi spola, vključno z nasiljem v družini, v vseh njegovih fizičnih, spolnih, psihičnih in ekonomskih oblikah, vključno z nasiljem v družini, na podlagi pristopa s štirimi stebri, ki vključuje vse vidike od preprečevanja do zaščite, pregona in usklajenih politik; ugotavlja, da se morajo države članice boriti proti nekaznovanju v primerih nasilja nad ženskami in drugih oblik nasilja zaradi spola, vključno z nasiljem v družini, ter ohranjati odvračilne funkcije kazni in pregona; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da na žrtve osredotočen pristop Istanbulske konvencije, ki obravnava nasilje nad ženskami in nasilje v družini z najrazličnejših vidikov, z zagotavljanjem ukrepov, kot so programi za preprečevanje nasilja in programi zdravljenja, v katerih se storilce nasilja v družini uči, da bi bilo njihovo vedenje v medsebojnih odnosih nenasilno, da bi se preprečila nadaljnja nasilna dejanja, boj proti diskriminaciji, zagotavljanje zaščite in pomoči žrtvam, zaščite otrok ter zaščite prosilk za azil in begunk, uvedba kazenskopravnih ukrepov za boj proti nekaznovanju, uvedba postopkov za oceno tveganja in ocenjevanje tveganja ter boljše zbiranje podatkov, pa tudi s kampanjami ali programi ozaveščanja, med drugim v sodelovanju z nacionalnimi organi za človekove pravice in enakost, civilno družbo ter nevladnimi organizacijami; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ugotavlja, da ima Istanbulska konvencija koristi zaradi desetletnega delovanja in prakse prek edinstvenega sistema skupine GREVIO za spremljanje in izvajanje; poudarja, kako pomemben je ta proces interaktivne izmenjave med skupino GREVIO in sodelujočimi članicami; priznava ogromno količino dela, ki ga je opravila skupina GREVIO pri spremljanju izvajanja konvencije, in poziva vse pogodbenice, naj upoštevajo njena priporočila za posamezne države; poziva države članice, naj upoštevajo priporočila skupine GREVIO in izboljšajo svojo zakonodajo, tako da jo uskladijo z določbami Istanbulske konvencije; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva države članice, naj upoštevajo sklepe in dobre prakse iz vmesnega pregleda poročil skupine GREVIO o izhodiščni oceni (44) in jih uporabijo za nov zagon za ustrezno izvajanje in izvrševanje konvencije, da se izboljšajo nacionalni okviri držav članic za preprečevanje nasilja zaradi spola in boj proti njemu, vključno z njihovo nacionalno zakonodajo; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opozarja, da je bil za zagotovitev učinkovitega izvajanja Istanbulske konvencije vzpostavljen dvostebrni mehanizem spremljanja, ki ga sestavljata skupina GREVIO, ki pripravi poročilo po državah, in odbor pogodbenic; |
| --- | --- |

18.

| 19. | priznava pomen, ki ga je imela Istanbulska konvencija med pandemijo covida-19 za pomoč državam članicam pri spoprijemanju z zaskrbljujočim naraščanjem nasilja zaradi spola, ki je veljalo za „pandemijo v senci“; pozdravlja prizadevanja nekaterih držav članic za sprejetje dodatnih preventivnih ukrepov ter storitev zaščite in podpore med pandemijo; vendar v zvezi s tem poziva, naj se oblikuje poseben protokol EU o nasilju nad ženskami v kriznih in izrednih razmerah, ki bo dopolnjeval ukrepe iz Istanbulske konvencije in izboljšal pripravljenost Evropske unije na spoprijemanje z nasiljem zaradi spola v takšnih posebnih situacijah; |
| --- | --- |

19.

| 20. | je seznanjen z mnenjem Sodišča Evropske unije z dne 6. oktobra 2021 na prošnjo Parlamenta, ki Svetu omogoča, da brez predhodnega skupnega soglasja nadaljuje z ratificiranjem Istanbulske konvencije s strani Evropske unije; meni, da bi Evropska unija lahko in bi zdaj morala ratificirati konvencijo; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da bo s pristopom EU zagotovljen skladen evropski pravni okvir za notranje in zunanje politike EU za preprečevanje nasilja nad ženskami in dekleti, nasilja v družini in drugih vrst nasilja zaradi spola in boj proti njim, za zaščito in podpiranje žrtev ter za učinkovito povrnitev škode, omogočeni pa bodo tudi boljše spremljanje, razlaganje in izvajanje zakonodaje, programov in skladov EU, ki so pomembni za konvencijo, ter boljše zbiranje primerljivih razčlenjenih podatkov na ravni EU; meni tudi, da bo EU s pristopom h konvenciji vodila z zgledom in bo postala učinkovitejši promotor pravic žensk po vsem svetu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da bo pristop k EU omogočil tudi obsežnejše zbiranje podatkov o nasilju zaradi spola na ravni EU; je seznanjen, da je skupina GREVIO izpostavila obseg nasilja zaradi spola in še posebej pomen oblikovanja politike, ki temelji na dokazih, ter poudarja, da je treba vzpostaviti sistem za redno zbiranje podatkov in izvajanje raziskav o vseh oblikah nasilja nad ženskami in dekleti; pozdravlja sedanja prizadevanja Eurostata za usklajevanje raziskave o nasilju zaradi spola v EU, načrtovane za leto 2023, da bi posodobili najnovejše podatke Evropske unije o nasilju zaradi spola iz leta 2014, in v zvezi s tem poziva vse države članice, ki so pogodbenice konvencije, naj sodelujejo in se vključijo; |
| --- | --- |

22.

| 23. | obžaluje in ostro obsoja, da nekatere države članice politično instrumentalizirajo konvencijo; poziva h konstruktivnemu kratko-, srednje- in dolgoročnemu dialogu in učinkovitemu sodelovanju z različnimi institucijami, organi in akterji civilne družbe, pa tudi s Svetom in državami članicami v sodelovanju s Svetom Evrope za obravnavo zadržkov, ugovorov in pomislekov držav članic ter razjasnitev zavajajočih in napačnih razlag Istanbulske konvencije v več državah članicah, kot je domnevno spodbujanje destruktivnih ideologij spola, da bi dosegli napredek na tem področju in da bi konvencijo čim prej ratificirale vse države članice in institucije EU; poziva države članice, naj pospešijo pogajanja o ratifikaciji in izvajanju Istanbulske konvencije ter ostro obsodijo vse poskuse razveljavitve že sprejetih ukrepov v okviru izvajanja Istanbulske konvencije in boja proti nasilju nad ženskami; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva Komisijo in Svet, naj zagotovita, da bo Parlament po pristopu EU k Istanbulski konvenciji v celoti vključen v postopek spremljanja te konvencije; ugotavlja, da je pomembno nadaljevati s hitrim dogovorom o kodeksu ravnanja v zvezi s sodelovanjem med EU in njenimi državami članicami za izvajanje konvencije, pri čemer naj sodelujejo tudi organizacije civilne družbe, zlasti organizacije za pravice žensk; |
| --- | --- |

24.

| 25. | želi opomniti, da morajo Istanbulsko konvencijo kljub pristopu EU k njej ratificirati tudi države članice; opozarja, da so Istanbulsko konvencijo že podpisale vse države članice, vendar jih je šest še ni ratificiralo, in sicer Bolgarija, Češka, Madžarska, Latvija, Litva in Slovaška; obsoja nazadovanje na področju enakosti spolov, pravic žensk in Istanbulske konvencije v nekaterih državah članicah, zlasti na Poljskem, kjer je predsednik vlade zahteval preizkus ustavnosti konvencije pred ustavnim sodiščem, ostro obsoja poskus umika iz Istanbulske konvencije z uradno zahtevo za začetek odstopa od konvencije, ki jo je vložil minister za pravosodje na Poljskem; ugotavlja, da je državni svet na Slovaškem leta 2020 zavrnil ratifikacijo konvencije in pozval slovaško predsednico, naj umakne podpis države, vendar se je predsednica odločila, da tega ne bo storila; poziva nacionalne organe, naj se borijo proti dezinformacijam in začnejo kampanje ozaveščanja, da bi odpravili vse dvome o konvenciji in njenih koristih za celotno družbo; poudarja, da pristop EU k Istanbulski konvenciji držav članic ne izvzema iz nacionalne ratifikacije, zato preostalih šest držav članic, ki tega še niso storile, poziva, naj jo nemudoma ratificirajo; ostro obsoja vse poskuse držav članic, da bi odstopile od same ratifikacije; |
| --- | --- |

25.

| 26. | odločno obsoja vse pobude za nadomestitev Istanbulske konvencije z alternativami, kot je tako imenovana družinska pogodba na Poljskem, ki temeljijo na vrednotah, ki se v osnovi razlikujejo od človekovih pravic in pravic enakosti spolov ter ne bi bile učinkovit instrument v boju proti nasilju v družini in partnerjevemu nasilju; |
| --- | --- |

26.

| 27. | obsoja, da se v nekaterih državah članicah pojavlja vse večje nasprotovanje Istanbulski konvenciji ter poskuse omalovaževanja te konvencije in njenega pozitivnega učinka na odpravljanje nasilja zaradi spola; ostro obsoja vse dezinformacijske kampanje o Istanbulski konvenciji, katerih namen je v družbi vzbujati strah pred domnevnim „uničujočim učinkom na družino“; poudarja, da tovrstne dezinformacijske kampanje med drugim pogosto usklajujejo, financirajo in organizirajo skrajno konservativne skupine in skrajno desničarska gibanja, pa tudi gibanja proti enakosti spolov iz tretjih držav; v zvezi s tem ponovno ostro obsoja kampanje blatenja konvencije kot zavračanje mednarodno dogovorjenega pravila ničelne strpnosti do nasilja nad ženskami in drugih oblik nasilja zaradi spola; poudarja, da bi morale države članice še povečati svoja prizadevanja za boj proti lažnim informacijam o konvenciji; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja, da ni pravnih ovir in Svet lahko nadaljuje z ratifikacijo konvencije, saj za njeno sprejetje zadošča kvalificirana večina; ponovno poziva Svet, naj nujno zaključi ratifikacijo Istanbulske konvencije v imenu EU na podlagi širokega pristopa brez omejitev ter naj vse države članice pozove k njeni ratifikaciji; poziva države članice, naj potrdijo svojo politično voljo za boj proti nasilju nad ženskami in dekleti ter naj zato sprejmejo to odločitev in ne dovolijo, da bi nekaj držav članic vplivalo na agendo o enakosti spolov v Svetu; poleg tega opozarja, da je predsednica Komisije v govoru na plenarnem zasedanju Evropskega parlamenta o sklepih zasedanja Evropskega sveta z dne 25. in 26. marca 2021 in izidu srečanja med EU in Turčijo 6. aprila 2021 zagovarjala ratifikacijo konvencije; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pozdravlja predlog direktive o boju proti nasilju nad ženskami in nasilju v družini, ter poudarja, da je treba zagotoviti vsaj standarde Istanbulske konvencije; poudarja, da bo to prvi akt EU, v katerem bo posebej obravnavano nasilje zaradi spola, zato bo lažje harmonizirati različne pristope držav članic k nasilju nad ženskami in nasilju v družini ter določiti skupne minimalne standarde za njegovo preprečevanje, zaščito žrtev in oseb, ki so nasilje zaradi spola preživele, ter izboljšanje njihovega dostopa do pravnega varstva; poudarja, da ta zakonodajni akt dopolnjuje konvencijo in je ne nadomešča, saj zajema le nekatere njene dele, konvencija pa ostaja bistveno orodje za strategijo EU proti nasilju zaradi spola; |
| --- | --- |

29.

| 30. | obsoja dejstvo, da je na internetu in v družbenih medijih vse več žensk in deklet žrtev nasilja zaradi spola; ugotavlja, da bi morali izvajanju konvencije slediti posebni zakonodajni ukrepi o spletnem nasilju zaradi spola, v katerih bi se priznalo in preprečevalo to posebno obliko nasilja zaradi spola ter kriminaliziralo nasilje zaradi spola, storjeno v spletnem prostoru; v zvezi s tem pozdravlja, da so bile v predlog Komisije za direktivo o boju proti nasilju nad ženskami in nasilju v družini vključene nekatere oblike spletnega nasilja zaradi spola kot kazniva dejanja, in sicer deljenje intimnih ali prirejenih vsebin brez privolitve, kibernetsko zalezovanje, kibernetsko nadlegovanje in kibernetsko spodbujanje k nasilju ali sovraštvu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva Komisijo, naj pripravi celostno strategijo EU za boj proti nasilju nad ženskami in nasilju zaradi spola, ki bo vključevala celovit načrt za preprečevanje vseh oblik neenakosti med spoloma in boj proti njim ter združitev vseh prizadevanj v EU za odpravo nasilja nad ženskami; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ugotavlja, da bi bila vključitev nasilja zaradi spola kot posebno hudega kaznivega dejanja s čezmejno razsežnostjo („evropsko kaznivo dejanje“), ki je ena od prednostnih nalog iz političnih smernic predsednice Komisije, ustreznejša in učinkovitejša pravna podlaga za predlagano direktivo Evropske komisije o boju proti nasilju nad ženskami in nasilju v družini; ponovno poziva Svet, naj aktivira premostitveno klavzulo, tako da soglasno sprejme sklep o opredelitvi nasilja zaradi spola kot enega od področij kriminala, ki so našteta v členu 83(1) PDEU; |
| --- | --- |

32.

| 33. | glede na obseg in resnost nasilja zaradi spola in spolnega nadlegovanja na delovnem mestu poziva države članice, naj ratificirajo in izvajajo Konvencijo Mednarodne organizacije dela št. 190 o nasilju in nadlegovanju; |
| --- | --- |

33.

| 34. | priznava osrednjo vlogo in neverjetno količino dela, ki ga opravljajo organizacije civilne družbe, zlasti za pravice žensk in druge človekove pravice, vključno s tistimi, ki delujejo na področju zaščite pravic žensk, ki pripadajo manjšinam in drugim ranljivih skupinam, pri preprečevanju nasilja nad ženskami in dekleti ter drugih oblik nasilja zaradi spola, ter njihovih prizadevanj za nudenje pomoči žrtvam nasilja zaradi spola; poziva države članice in Komisijo, naj podprejo te dejavnosti z zagotavljanjem zadostnih zanesljivih in trajnostnih človeških in dolgoročnih finančnih virov, tudi prek programa Državljani, enakost, pravice in vrednote (CERV), da bi podprli akterje civilne družbe, ki nudijo podporo žrtvam nasilja zaradi spola, si prizadevajo za izkoreninjenje nasilja zaradi spola ter za preprečevanje nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter boj proti njima, pa tudi posebne službe za pomoč žrtvam, zlasti v zvezi z dostopom do pravnega varstva in specializiranih zatočišč, kot je navedeno v obrazložitvenem poročilu h Istanbulski konvenciji in vmesnem horizontalnem pregledu skupine GREVIO; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva države članice, naj nadaljujejo in povečajo zaščito otrok, ki so žrtve nasilja v družini ali so priče tovrstnemu nasilju ali partnerjevemu nasilju; zlasti obsoja uporabo, uveljavljanje in sprejemanje neznanstvenih teorij in konceptov v primerih skrbništva, da bi čim bolj zmanjšali nasilje v družini v civilnih postopkih ter materi odrekli skrbništvo nad otrokom in ga dodelili očetu, obtoženemu nasilja zaradi spola; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva Svet, naj zagotovi, da bo EU hitro in brez nadaljnjega odlašanja ratificirala Istanbulsko konvencijo; nadalje poziva Svet, naj poskrbi tudi za širok pristop vseh držav članic EU h konvenciji brez omejitev; |
| --- | --- |

36.

| 37. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, državam članicam in Parlamentarni skupščini Sveta Evrope. |
| --- | --- |

37.

---

(1)  UL L 131, 20.5.2017, str. 11.

(2)  UL L 131, 20.5.2017, str. 13.

(3)  https://rm.coe.int/168008482e

(4)  UL L 373, 21.12.2004, str. 37.

(5)  UL L 204, 26.7.2006, str. 23.

(6)  UL L 315, 14.11.2012, str. 57.

(7)  Agencija za temeljne pravice, Nasilje nad ženskami: vseevropska raziskava. Poročilo o glavnih rezultatih’, 3. marec 2014.

(8)  https://hudoc.echr.coe.int/fre?i=001-92945

(9)  https://hudoc.echr.coe.int/fre?i=001-216360

(10)  https://hudoc.echr.coe.int/fre?i=001-216854

(11)  https://hudoc.echr.coe.int/fre?i=001-61521

(12)  https://hudoc.echr.coe.int/fre?i=001-103214

(13)  https://hudoc.echr.coe.int/fre?i=001-93532

(14)  https://hudoc.echr.coe.int/fre?i=002-7226

(15)  https://hudoc.echr.coe.int/fre?i=002-13282

(16)  Svet Evrope, Vmesni horizontalni pregled poročil skupine GREVIO o izhodiščni oceni, februar 2022.

(17)  UL C 285 E, 21.10.2010, str. 53.

(18)  UL C 296 E, 2.10.2012, str. 26.

(19)  UL C 285, 29.8.2017, str. 2.

(20)  UL C 346, 27.9.2018, str. 19.

(21)  UL C 337, 20.9.2018, str. 16.

(22)  UL C 449, 23.12.2020, str. 102.

(23)  UL C 116, 31.3.2021, str. 7.

(24)  UL C 232, 16.6.2021, str. 48.

(25)  UL C 456, 10.11.2021, str. 208.

(26)  UL C 465, 17.11.2021, str. 160.

(27)  UL C 117, 11.3.2022, str. 8.

(28)  UL C 132, 24.3.2022, str. 27.

(29)  UL C 251, 30.6.2022, str. 2.

(30)  UL C 251, 30.6.2022, str. 23.

(31)  UL C 224, 27.6.2018, str. 96.

(32)  ECLI:EU:C:2021:198.

(33)  Agencija Evropske unije za temeljne pravice, 2014.

(34)  Evropski inštitut za enakost spolov, Stroški nasilja zaradi spola v Evropski uniji, Urad za publikacije Evropske unije, Luxembourg, 2021.

(35)  EIGE, Indeks enakosti spolov, 2022.

(36)  https://www.hrw.org/news/2022/10/22/two-years-polands-abortion-crackdowns-and-rule-law

(37)  https://www.hrw.org/news/2019/02/06/poland-womens-rights-activists-targeted

(38)  Agencija za temeljne pravice, Violence against Women:
  every day and everywhere (Nasilje nad ženskami: vsak dan in povsod), 5. marec 2014.

(39)  Towards a Europe Free from Male Violence Against Women and Girls (Pot do Evrope brez moškega nasilja nad ženskami in dekleti), Evropski ženski lobi (referenca: https://womenlobby.org/IMG/pdf/ic-2.pdf).

(40)  ECLI:EU:C:2021:832.

(41)  Služba Evropskega parlamenta za raziskave (EPRS), študija z naslovom Combating gender-based violence: Cyber violence – European added value assessment (Boj proti nasilju zaradi spola: kibernetsko nasilje – ocena evropske dodane vrednosti).

(42)  World Wide Web Foundation, Survey – Young people’s experience of online harassment (Raziskava – izkušnje mladih s spletnim nadlegovanjem), 2020.

(43)  GREVIO, 3rd General Report on GREVIO’s Activities (3. splošno poročilo o dejavnostih GREVIO), junij 2022.

(44)  GREVIO, „Vmesni horizontalni pregled poročil skupine GREVIO o izhodiščni oceni“, februar 2022.

---

četrtek 16. februarja 2023

| 11.8.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 283/163 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 283/163

---

P9_TA(2023)0052

Prehodne določbe za nekatere medicinske pripomočke in in vitro diagnostične medicinske pripomočke

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2023 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (EU) 2017/745 in (EU) 2017/746 v zvezi s prehodnimi določbami za nekatere medicinske pripomočke in in vitro diagnostične medicinske pripomočke (COM(2023)0010 – C9-0003/2023 – 2023/0005(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2023/C 283/30)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2023)0010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2023)0010),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 ter točke (c) člena 168(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0003/2023), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 ter točke (c) člena 168(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0003/2023),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 24. januarja 2023 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 24. januarja 2023 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 1. februarja 2023, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 1. februarja 2023, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 59 in 163 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 59 in 163 Poslovnika,

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svoji predsednici, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

---

P9_TC1-COD(2023)0005

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 16. februarja 2023 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2023/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (EU) 2017/745 in (EU) 2017/746 v zvezi s prehodnimi določbami za nekatere medicinske pripomočke in in vitro diagnostične medicinske pripomočke

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2023/607.)

---