# Uradni list L 183/20.

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 183 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 4720. maj 2004 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 183

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 4720. maj 2004

---

| Vsebina | | I   Akti, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 997/2004 z dne 17. maja 2004 o spremembi Odločbe Komisije št. 2730/2000/ESPJ o uvozu koksa iz črnega premoga v kosih s premerom več kot 80 mm s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in o prekinitvi vmesnega pregleda protidampinških ukrepov, uvedenih s to odločbo | 1 |
| | * | Uredbe Sveta (ES) št. 998/2004 z dne 17. maja 2004 o spremembah Uredbe (ES) št. 950/2001 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve za uvoz nekaterih aluminijastih folij s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Rusije | 4 |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 999/2004 z dne 17. maja 2004 o uporabi Uredbe (ES) št. 1531/2002 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve za uvoz barvnih televizijskih sprejemnikov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Republike Koreje, Malezije in Tajske ter o ustavitvi postopka v zvezi z uvozom barvnih televizijskih sprejemnikov s poreklom iz Singapurja | 7 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1000/2004 z dne 18. maja 2004 o sprejetju zavez, ponujenih v zvezi s protidampinškim postopkom glede uvoza nekaterih zrnato usmerjenih elektropločevin in trakov iz silicijevega jekla za elektropločevine s širino več kot 500 mm s poreklom iz Ruske federacije, in o registraciji uvoza nekaterih zrnato usmerjenih elektropločevin s poreklom iz Ruske federacije | 10 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1001/2004 z dne 18. maja 2004 o sprejetju zavez, ponujenih v zvezi s protidampinškim postopkom glede uvoza amonijevega nitrata s poreklom iz Ruske federacije in Ukrajine ter o registraciji uvoza amonijevega nitrata, s poreklom iz Ruske federacije ali Ukrajine | 13 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1002/2004 z dne 18. maja 2004 o sprejetju zavez, ponujenih v zvezi s protidampinškim postopkom glede uvoza kalijevega klorida s poreklom iz Republike Belorusije, Ruske federacije ali Ukrajine, in o registraciji uvoza kalijevega klorida s poreklom iz Republike Belorusije in Ruske federacije | 16 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1003/2004 z dne 19. maja 2004 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 20 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1004/2004 z dne 18. maja 2004 o uvedbi vrednosti na enoto za določitev carinske vrednosti za nekatero pokvarljivo blago | 22 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1005/2004 z dne 19. maja 2004 o posebnem intervencijskem ukrepu za oves na Finskem in Švedskem | 28 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1006/2004 z dne 19. maja 2004 o določitvi, v kakšnem obsegu se lahko ugodi zahtevkom za uvozna dovoljenja, vloženim za podkvoto II za zamrznjeno goveje in telečje meso, predvideno z Uredbo (ES) št. 780/2003 | 31 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1007/2004 z dne 19. maja 2004 o spremembi uvoznih dajatvah v sektorju za riž | 32 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1008/2004 z dne 19. maja 2004 o uvedbi začasne protisubvencijske dajatve na uvoz nekaterih sistemov grafitnih elektrod s poreklom iz Indije | 35 |
| | * | Uredbe Komisije (ES) št. 1009/2004 z dne 19. maja 2004 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih sistemov grafitnih elektrod s poreklom iz Indije | 61 |

Vsebina

I   Akti, katerih objava je obvezna

Stran

*

Uredba Sveta (ES) št. 997/2004 z dne 17. maja 2004 o spremembi Odločbe Komisije št. 2730/2000/ESPJ o uvozu koksa iz črnega premoga v kosih s premerom več kot 80 mm s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in o prekinitvi vmesnega pregleda protidampinških ukrepov, uvedenih s to odločbo

1

*

Uredbe Sveta (ES) št. 998/2004 z dne 17. maja 2004 o spremembah Uredbe (ES) št. 950/2001 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve za uvoz nekaterih aluminijastih folij s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Rusije

4

*

Uredba Sveta (ES) št. 999/2004 z dne 17. maja 2004 o uporabi Uredbe (ES) št. 1531/2002 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve za uvoz barvnih televizijskih sprejemnikov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Republike Koreje, Malezije in Tajske ter o ustavitvi postopka v zvezi z uvozom barvnih televizijskih sprejemnikov s poreklom iz Singapurja

7

*

Uredba Komisije (ES) št. 1000/2004 z dne 18. maja 2004 o sprejetju zavez, ponujenih v zvezi s protidampinškim postopkom glede uvoza nekaterih zrnato usmerjenih elektropločevin in trakov iz silicijevega jekla za elektropločevine s širino več kot 500 mm s poreklom iz Ruske federacije, in o registraciji uvoza nekaterih zrnato usmerjenih elektropločevin s poreklom iz Ruske federacije

10

*

Uredba Komisije (ES) št. 1001/2004 z dne 18. maja 2004 o sprejetju zavez, ponujenih v zvezi s protidampinškim postopkom glede uvoza amonijevega nitrata s poreklom iz Ruske federacije in Ukrajine ter o registraciji uvoza amonijevega nitrata, s poreklom iz Ruske federacije ali Ukrajine

13

*

Uredba Komisije (ES) št. 1002/2004 z dne 18. maja 2004 o sprejetju zavez, ponujenih v zvezi s protidampinškim postopkom glede uvoza kalijevega klorida s poreklom iz Republike Belorusije, Ruske federacije ali Ukrajine, in o registraciji uvoza kalijevega klorida s poreklom iz Republike Belorusije in Ruske federacije

16

Uredba Komisije (ES) št. 1003/2004 z dne 19. maja 2004 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

20

*

Uredba Komisije (ES) št. 1004/2004 z dne 18. maja 2004 o uvedbi vrednosti na enoto za določitev carinske vrednosti za nekatero pokvarljivo blago

22

Uredba Komisije (ES) št. 1005/2004 z dne 19. maja 2004 o posebnem intervencijskem ukrepu za oves na Finskem in Švedskem

28

Uredba Komisije (ES) št. 1006/2004 z dne 19. maja 2004 o določitvi, v kakšnem obsegu se lahko ugodi zahtevkom za uvozna dovoljenja, vloženim za podkvoto II za zamrznjeno goveje in telečje meso, predvideno z Uredbo (ES) št. 780/2003

31

Uredba Komisije (ES) št. 1007/2004 z dne 19. maja 2004 o spremembi uvoznih dajatvah v sektorju za riž

32

*

Uredba Komisije (ES) št. 1008/2004 z dne 19. maja 2004 o uvedbi začasne protisubvencijske dajatve na uvoz nekaterih sistemov grafitnih elektrod s poreklom iz Indije

35

*

Uredbe Komisije (ES) št. 1009/2004 z dne 19. maja 2004 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih sistemov grafitnih elektrod s poreklom iz Indije

61

| | | II   Akti, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | Svet |
| | * | 2004/496/ES:Sklep Sveta z dne 17. maja 2004 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike o obdelavi in prenosu podatkov iz PNR s strani letalskih prevoznikov Uradu za carine in varovanje meja pri Ministrstvu Združenih držav za domovinsko varnost | 83 |
| Sporazum med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike o obdelavi in prenosu podatkov iz PNR s strani letalskih prevoznikov Uradu za carinsko in mejno zaščito pri Ministrstvu Združenih držav za domovinsko varnost | 84 |
| | | Komisija |
| | * | 2004/497/ES:Odločba Komisije z dne 17. maja 2004 o razveljavitvi Sklepa Komisije št. 303/96/ESPJ o sprejetju zaveze, ponujene v zvezi z uvozom nekaterih zrnato usmerjenih elektro pločevin s poreklom iz Rusije v Skupnost | 86 |
| | * | 2004/498/ES:Sklep Komisije z dne 18. maja 2004 o sprejetju zaveze, ponujene v zvezi s protidampinškim postopkom glede uvoza silicijevega karbida s poreklom, med drugim, iz Ukrajine | 88 |

II   Akti, katerih objava ni obvezna

Svet

*

2004/496/ES:Sklep Sveta z dne 17. maja 2004 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike o obdelavi in prenosu podatkov iz PNR s strani letalskih prevoznikov Uradu za carine in varovanje meja pri Ministrstvu Združenih držav za domovinsko varnost

83

Sporazum med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike o obdelavi in prenosu podatkov iz PNR s strani letalskih prevoznikov Uradu za carinsko in mejno zaščito pri Ministrstvu Združenih držav za domovinsko varnost

84

Komisija

*

2004/497/ES:Odločba Komisije z dne 17. maja 2004 o razveljavitvi Sklepa Komisije št. 303/96/ESPJ o sprejetju zaveze, ponujene v zvezi z uvozom nekaterih zrnato usmerjenih elektro pločevin s poreklom iz Rusije v Skupnost

86

*

2004/498/ES:Sklep Komisije z dne 18. maja 2004 o sprejetju zaveze, ponujene v zvezi s protidampinškim postopkom glede uvoza silicijevega karbida s poreklom, med drugim, iz Ukrajine

88

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, katerih objava je obvezna

| 20.5.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | L 183/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

SL

Uradni list Evropske unije

L 183/1

---

UREDBA SVETA (ES) št. 997/2004

z dne 17. maja 2004

o spremembi Odločbe Komisije št. 2730/2000/ESPJ o uvozu koksa iz črnega premoga v kosih s premerom več kot 80 mm s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in o prekinitvi vmesnega pregleda protidampinških ukrepov, uvedenih s to odločbo

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti členov 9 in 11(3) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Komisije, ki ga je dala po posvetovanju s Svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Prejšnji postopek

| (1) | Z Odločbo št. 2730/2000/ESPJ (2) je Komisija uvedla dokončno protidampinško dajatev za uvoz koksa iz črnega premoga v kosih s premerom več kot 80 mm, ki spada pod oznako KN ex 2704 00 19 (oznaka TARIC 2704001910), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („zadevna država“ ali „LR Kitajska“). Protidampinška dajatev ustreza fiksnemu znesku 32,6 EUR za tono neto suhe teže. |
| --- | --- |

(1)

Z Odločbo št. 2730/2000/ESPJ (2) je Komisija uvedla dokončno protidampinško dajatev za uvoz koksa iz črnega premoga v kosih s premerom več kot 80 mm, ki spada pod oznako KN ex 2704 00 19 (oznaka TARIC 2704001910), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („zadevna država“ ali „LR Kitajska“). Protidampinška dajatev ustreza fiksnemu znesku 32,6 EUR za tono neto suhe teže.

| (2) | Glede na iztek veljavnosti Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo 23. julija 2002 je Svet z Uredbo (ES) št. 963/2002 (3) sklenil, da se protidampinški ukrepi, uvedeni na podlagi Odločbe št. 2277/96/ESPJ in še vedno v veljavi 23. julija 2002, nadaljujejo in jih z učinkom od 24. julija 2002 urejajo določbe osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(2)

Glede na iztek veljavnosti Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo 23. julija 2002 je Svet z Uredbo (ES) št. 963/2002 (3) sklenil, da se protidampinški ukrepi, uvedeni na podlagi Odločbe št. 2277/96/ESPJ in še vedno v veljavi 23. julija 2002, nadaljujejo in jih z učinkom od 24. julija 2002 urejajo določbe osnovne uredbe.

2.   Sedanji postopek

| (3) | 11. decembra 2002 je Komisija z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropskih skupnosti
   (4), objavila, da bo v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe začela vmesni pregled dokončnih protidampinških ukrepov za uvoz koksa iz črnega premoga v kosih s premerom več kot 80 mm (v nadaljevanju „koks 80+“ ali „zadevni proizvod“) s poreklom iz LR Kitajske in začela preiskavo. |
| --- | --- |

(3)

11. decembra 2002 je Komisija z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropskih skupnosti
   (4), objavila, da bo v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe začela vmesni pregled dokončnih protidampinških ukrepov za uvoz koksa iz črnega premoga v kosih s premerom več kot 80 mm (v nadaljevanju „koks 80+“ ali „zadevni proizvod“) s poreklom iz LR Kitajske in začela preiskavo.

| (4) | Postopek se je začel na zahtevo, ki jo je vložil Eucoke-EEIG („vlagatelj“) v imenu proizvajalcev, na katere odpade bistveni del skupne proizvodnje koksa iz črnega premoga v kosih s premerom več kot 80 mm v Skupnosti. Vlagatelj je trdil, da se je damping v primeru LR Kitajske nadaljeval in celo povečal in da obstoječi ukrepi ne zadostujejo več za odpravo škodljivih posledic dampinga. Dokazi, vsebovani v zahtevku za pregled, so se šteli kot zadostni za utemeljitev začetka preiskave. |
| --- | --- |

(4)

Postopek se je začel na zahtevo, ki jo je vložil Eucoke-EEIG („vlagatelj“) v imenu proizvajalcev, na katere odpade bistveni del skupne proizvodnje koksa iz črnega premoga v kosih s premerom več kot 80 mm v Skupnosti. Vlagatelj je trdil, da se je damping v primeru LR Kitajske nadaljeval in celo povečal in da obstoječi ukrepi ne zadostujejo več za odpravo škodljivih posledic dampinga. Dokazi, vsebovani v zahtevku za pregled, so se šteli kot zadostni za utemeljitev začetka preiskave.

| (5) | Komisija je proizvajalce/izvoznike, uvoznike in uporabnike, za katere je bilo znano, da jih to zadeva, zastopnike zadevne izvozne države, vlagatelja industrijo Skupnosti in druge znane proizvajalce Skupnosti uradno obvestila o začetku vmesnega pregleda. Zainteresiranim strankam je bila dana možnost, da v roku, ki je bil določen v obvestilu o začetku preiskave, posredujejo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je proizvajalce/izvoznike, uvoznike in uporabnike, za katere je bilo znano, da jih to zadeva, zastopnike zadevne izvozne države, vlagatelja industrijo Skupnosti in druge znane proizvajalce Skupnosti uradno obvestila o začetku vmesnega pregleda. Zainteresiranim strankam je bila dana možnost, da v roku, ki je bil določen v obvestilu o začetku preiskave, posredujejo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje.

3.   Začasna opustitev ukrepov

| (6) | Opozoriti velja, da je med preiskavo v okviru tega postopka vrsta zainteresiranih strank posredovala informacije o spremembi tržnih pogojev po koncu obdobja preiskave (1. oktober 2001 do 30. september 2002) in tako izpolnila pogoje, zahtevane po členu 14(4) osnovne uredbe za utemeljitev začasne opustitve sedaj veljavnih ukrepov. |
| --- | --- |

(6)

Opozoriti velja, da je med preiskavo v okviru tega postopka vrsta zainteresiranih strank posredovala informacije o spremembi tržnih pogojev po koncu obdobja preiskave (1. oktober 2001 do 30. september 2002) in tako izpolnila pogoje, zahtevane po členu 14(4) osnovne uredbe za utemeljitev začasne opustitve sedaj veljavnih ukrepov.

| (7) | Preiskava je pokazala, da so bile izpolnjene vse zahteve za začasno opustitev protidampinških ukrepov. Zato je bila s Sklepom Komisije št. 264/2004/ES (5) protidampinška dajatev za uvoz koksa iz črnega premoga v kosih s premerom več kot 80 mm s poreklom iz LR Kitajske za obdobje devetih mesecev začasno opuščena. |
| --- | --- |

(7)

Preiskava je pokazala, da so bile izpolnjene vse zahteve za začasno opustitev protidampinških ukrepov. Zato je bila s Sklepom Komisije št. 264/2004/ES (5) protidampinška dajatev za uvoz koksa iz črnega premoga v kosih s premerom več kot 80 mm s poreklom iz LR Kitajske za obdobje devetih mesecev začasno opuščena.

4.   Umik zahtevka

| (8) | S pismom z dne 15. decembra 2003, naslovljenim Komisiji, je Eucoke-EEIG uradno umaknil svoj zahtevek. |
| --- | --- |

(8)

S pismom z dne 15. decembra 2003, naslovljenim Komisiji, je Eucoke-EEIG uradno umaknil svoj zahtevek.

| (9) | Ob upoštevanju dejstva, da preiskava ni pokazala, da bi bila ukinitev postopka v nasprotju z interesom Skupnosti, se šteje, da bi bilo treba ta postopek v skladu s členom 9(1) osnovne uredbe ukiniti. |
| --- | --- |

(9)

Ob upoštevanju dejstva, da preiskava ni pokazala, da bi bila ukinitev postopka v nasprotju z interesom Skupnosti, se šteje, da bi bilo treba ta postopek v skladu s členom 9(1) osnovne uredbe ukiniti.

5.   Oblika ukrepov

| (10) | Vendar se je med preiskavo pokazalo, da obstaja zaradi težav gospodarskega subjekta v zvezi z uporabo obstoječih ukrepov potreba po razjasnitvi področja uporabe obstoječih ukrepov. Dejansko se je izkazalo, da so carinski organi države članice protidampinške dajatve pobirali za pošiljke koksa, namenjene uporabi v plavžih, ki jih ne zadevajo protidampinški ukrepi in vsebujejo le majhen delež zadevnega proizvoda. Da bi zagotovili učinkovitejšo in enotnejšo izvajanje ukrepov, se izjema, predvidena v Odločbi št. 2730/2000/ESPJ za izvoz mešanice koksa iz črnega premoga v kosih manjšega premera od zadevnega proizvoda in koksa iz črnega premoga v kosih s premerom največ 100 mm, nadomesti z izjemo, ki pokriva mešanico, v kateri delež koksa s premerom več kot 80 mm ne presega 20 % odposlane mešanice. Poleg tega bi bilo treba za metodo merjenja uporabiti standard ISO. |
| --- | --- |

(10)

Vendar se je med preiskavo pokazalo, da obstaja zaradi težav gospodarskega subjekta v zvezi z uporabo obstoječih ukrepov potreba po razjasnitvi področja uporabe obstoječih ukrepov. Dejansko se je izkazalo, da so carinski organi države članice protidampinške dajatve pobirali za pošiljke koksa, namenjene uporabi v plavžih, ki jih ne zadevajo protidampinški ukrepi in vsebujejo le majhen delež zadevnega proizvoda. Da bi zagotovili učinkovitejšo in enotnejšo izvajanje ukrepov, se izjema, predvidena v Odločbi št. 2730/2000/ESPJ za izvoz mešanice koksa iz črnega premoga v kosih manjšega premera od zadevnega proizvoda in koksa iz črnega premoga v kosih s premerom največ 100 mm, nadomesti z izjemo, ki pokriva mešanico, v kateri delež koksa s premerom več kot 80 mm ne presega 20 % odposlane mešanice. Poleg tega bi bilo treba za metodo merjenja uporabiti standard ISO.

6.   Zaključek

| (11) | Vmesni pregled bi moral biti ukinjen. Razjasniti bi bilo treba področje uporabe obstoječih ukrepov – |
| --- | --- |

(11)

Vmesni pregled bi moral biti ukinjen. Razjasniti bi bilo treba področje uporabe obstoječih ukrepov –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vmesni pregled protidampinških ukrepov, uvedenih z Odločbo št. 2730/2000/ESPJ za uvoz koksa iz črnega premoga v kosih s premerom več kot 80 mm, oznake KN ex 2704 00 19 (oznaka TARIC 2704001910) in s poreklom iz Ljudske Republike Kitajske, je s tem ukinjen.

Člen 2

Člen 1 Odločbe št. 2730/2000/ESPJ se nadomesti s sledečim:

„Člen 1

1.   Uvede se dokončna protidampinška dajatev za uvoz koksa iz črnega premoga v kosih s premerom več kot 80 mm oznake KN ex 2704 00 19 (oznaka TARIC 2704001910) s poreklom iz Ljudske Republike Kitajske. Premer kosov se določi v skladu s standardom ISO 728: 1995.

2.   Protidampinška dajatev ustreza fiksnemu znesku 32,6 EUR za tono neto suhe teže.

3.   Protidampinška dajatev se uporablja tudi za koks iz črnega premoga v kosih s premerom več kot 80 mm, če se pošilja v mešanicah, ki vsebujejo tako koks iz črnega premoga v kosih s premerom več kot 80 mm kot tudi koks iz črnega premoga v kosih z manjšim premerom, razen če je ugotovljeno, da količina koksa iz črnega premoga v kosih s premerom več kot 80 mm ne predstavlja več kot 20 % neto suhe teže zadevne mešanice. Delež koksa iz črnega premoga v kosih s premerom več kot 80 mm, vsebovan v mešanicah, se lahko določi na podlagi vzorcev v skladu s členi 68 do 70 Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 (6). V primerih, kjer je delež koksa iz črnega premoga v kosih s premerom več kot 80 mm določen na podlagi vzorcev, se ti vzorci izberejo v skladu s standardom ISO 2309: 1980.

4.   Carinski organi držav članic lahko po prejetju ustrezno utemeljenega zahtevka uvoznikov ob upoštevanju zgornjih pojasnil ponovno ocenijo položaj uvoza zadevnega proizvoda, opravljenega med 16. decembrom 2000 in ...

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. maj 2004

Za Svet

Predsednik

B. COWEN

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1, Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 461/2004 (UL L 77, 13.3.2004, str. 12).

1

(2)  UL L 316, 15.12.2000, str. 30.

2

(3)  UL L 149, 7.6.2002, str. 3, Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1310/2002 (UL L 192, 20.7.2002, str. 9).

3

(4)  UL C 308, 11.12.2002, str. 2.

4

(5)  UL L 81, 19.3.2004, str. 89.

5

(6)  UL L 302, 19.10.1992, str. 1, Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 60/2004 (UL L 9, 15.01.2004, str. 8).“

6

---

| 20.5.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | L 183/4 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

SL

Uradni list Evropske unije

L 183/4

---

UREDBE SVETA (ES) št. 998/2004

z dne 17. maja 2004

o spremembah Uredbe (ES) št. 950/2001 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve za uvoz nekaterih aluminijastih folij s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Rusije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti pred dampinškim uvozom iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1), („osnovna uredba“), in zlasti členov 8, 11(3), in 22(c) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Komisije, ki ga je dala po posvetovanju s Svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Veljavni ukrepi

| (1) | Z Uredbo (ES) št. 950/2001 (2) je Svet uvedel dokončno protidampinško dajatev za uvoz nekaterih aluminijastih folij („zadevni izdelek“) s poreklom med drugim iz Rusije v Skupnost. S Sklepom Komisije (2001/381/ES) z dne 16. maja 2003 (3) je bila sprejeta zaveza za ruskega proizvajalca izvoznika „United Company Siberian Aluminium“ |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo (ES) št. 950/2001 (2) je Svet uvedel dokončno protidampinško dajatev za uvoz nekaterih aluminijastih folij („zadevni izdelek“) s poreklom med drugim iz Rusije v Skupnost. S Sklepom Komisije (2001/381/ES) z dne 16. maja 2003 (3) je bila sprejeta zaveza za ruskega proizvajalca izvoznika „United Company Siberian Aluminium“

| (2) | Za uvoz zadevnega izdelka iz Rusije je bila z Uredbo (ES) št. 950/2001 določena stopnja dajatve 14,9 % na neto ceno franko meja Skupnosti, pred carinjenjem. |
| --- | --- |

(2)

Za uvoz zadevnega izdelka iz Rusije je bila z Uredbo (ES) št. 950/2001 določena stopnja dajatve 14,9 % na neto ceno franko meja Skupnosti, pred carinjenjem.

2.   Preiskava

| (3) | 20. marca 2004 je Komisija z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (4), najavila, da bo na podlagi členov 11(3) in 22 (c) osnovne uredbe uvedla vrsto delnih vmesnih pregledov protidampinških ukrepov za uvoz nekaterih izdelkov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Ruske federacije, Ukrajine in Republike Belorusije. Protidampinški ukrep, uveden za uvoz nekaterih aluminijastih folij s poreklom iz Rusije, je eden od ukrepov, na katere se je nanašal pregled („ukrepi“). |
| --- | --- |

(3)

20. marca 2004 je Komisija z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (4), najavila, da bo na podlagi členov 11(3) in 22 (c) osnovne uredbe uvedla vrsto delnih vmesnih pregledov protidampinških ukrepov za uvoz nekaterih izdelkov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Ruske federacije, Ukrajine in Republike Belorusije. Protidampinški ukrep, uveden za uvoz nekaterih aluminijastih folij s poreklom iz Rusije, je eden od ukrepov, na katere se je nanašal pregled („ukrepi“).

| (4) | Pregled se je začel na pobudo Komisije zaradi ugotavljanja, ali bi bilo zaradi širitve Evropske unije s 1. majem 2004 („širitev“) ustrezno prilagoditi ukrepe. |
| --- | --- |

(4)

Pregled se je začel na pobudo Komisije zaradi ugotavljanja, ali bi bilo zaradi širitve Evropske unije s 1. majem 2004 („širitev“) ustrezno prilagoditi ukrepe.

| (5) | Ker za določeno količino uvoza zadevnega izdelka s poreklom iz Rusije trenutno velja cenovno zavezujoča ponudba, je bil pregled ukrepov uveden, da se ugotovi, ali bi morali to zavezo, dogovorjeno na podlagi podatkov za Skupnost 15 držav članic, zaradi upoštevanja širitve prilagoditi. |
| --- | --- |

(5)

Ker za določeno količino uvoza zadevnega izdelka s poreklom iz Rusije trenutno velja cenovno zavezujoča ponudba, je bil pregled ukrepov uveden, da se ugotovi, ali bi morali to zavezo, dogovorjeno na podlagi podatkov za Skupnost 15 držav članic, zaradi upoštevanja širitve prilagoditi.

3.   Stranke, ki jih zadeva preiskava

| (6) | Vse zainteresirane stranke, znane Komisiji, vključno z industrijo Skupnosti, združenji proizvajalcev ali uporabnikov v Skupnosti, izvozniki/proizvajalci v zadevnih državah, uvozniki in njihova združenja ter pristojni organi zadevnih držav kot tudi zainteresirane stranke v desetih novih državah članicah, ki so pristopile k Evropski uniji 1. maja 2004 („EU10“), so bile obveščene o začetku preiskave in so imele možnost podati svoja stališča v pisni obliki, predložiti podatke in priskrbeti ustrezna dokazila v roku, ki je bil določen v obvestilu o začetku preiskave. K zaslišanju so bile povabljene vse zainteresirane stranke, ki so to zahtevale in za to izkazale ustrezne razloge. |
| --- | --- |

(6)

Vse zainteresirane stranke, znane Komisiji, vključno z industrijo Skupnosti, združenji proizvajalcev ali uporabnikov v Skupnosti, izvozniki/proizvajalci v zadevnih državah, uvozniki in njihova združenja ter pristojni organi zadevnih držav kot tudi zainteresirane stranke v desetih novih državah članicah, ki so pristopile k Evropski uniji 1. maja 2004 („EU10“), so bile obveščene o začetku preiskave in so imele možnost podati svoja stališča v pisni obliki, predložiti podatke in priskrbeti ustrezna dokazila v roku, ki je bil določen v obvestilu o začetku preiskave. K zaslišanju so bile povabljene vse zainteresirane stranke, ki so to zahtevale in za to izkazale ustrezne razloge.

| (7) | V tej zvezi so svoja stališča podale naslednje zainteresirane stranke:






  a) | Združenje proizvajalcev Skupnosti:






  — | Eurometaux, Bruselj, Belgija |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

V tej zvezi so svoja stališča podale naslednje zainteresirane stranke:

a)

Združenje proizvajalcev Skupnosti:

—

Eurometaux, Bruselj, Belgija

| b) | Proizvajalci izvozniki:






  — | JSC „United Company Siberian Aluminim“, Moskva, Rusija. |
| --- | --- | --- |

b)

Proizvajalci izvozniki:

—

JSC „United Company Siberian Aluminim“, Moskva, Rusija.

B.   ZADEVNI IZDELEK

| (8) | Pri zadevnem izdelku gre za aluminijaste folije debeline 0,009 mm do 0,018 mm, brez podlage, samo valjane, vendar dalje ne obdelane, na zvitkih širine 650 mm ali manj, ki sedaj spadajo pod oznako KN prej ex 7607 11 10. Zadevni izdelek je splošno znan kot aluminijaste gospodinjske folije („AHF“). |
| --- | --- |

(8)

Pri zadevnem izdelku gre za aluminijaste folije debeline 0,009 mm do 0,018 mm, brez podlage, samo valjane, vendar dalje ne obdelane, na zvitkih širine 650 mm ali manj, ki sedaj spadajo pod oznako KN prej ex 7607 11 10. Zadevni izdelek je splošno znan kot aluminijaste gospodinjske folije („AHF“).

| (9) | AHF se proizvajajo z valjanjem ingotov ali zvitkov lističev iz aluminija do želene debeline. Ko so zvaljani, se opravi toplotna obdelava, kar jim omogoči prožnost. Nato se AHF navijejo na zvitke širine 650 mm ali manj. Dimenzija zvitka je odločilnega pomena za njihovo uporabo, saj bodo uporabniki tega izdelka („navijalci“) AHF navili na majhne zvitke, namenjene trgovini na drobno. Na manjše zvitke navite AHF se potem na različne načine uporabljajo za kratkotrajno pakiranje (zlasti v gospodinjstvih, pripravi in dostavi hrane ter v trgovini na drobno z živili in v cvetličarstvu). |
| --- | --- |

(9)

AHF se proizvajajo z valjanjem ingotov ali zvitkov lističev iz aluminija do želene debeline. Ko so zvaljani, se opravi toplotna obdelava, kar jim omogoči prožnost. Nato se AHF navijejo na zvitke širine 650 mm ali manj. Dimenzija zvitka je odločilnega pomena za njihovo uporabo, saj bodo uporabniki tega izdelka („navijalci“) AHF navili na majhne zvitke, namenjene trgovini na drobno. Na manjše zvitke navite AHF se potem na različne načine uporabljajo za kratkotrajno pakiranje (zlasti v gospodinjstvih, pripravi in dostavi hrane ter v trgovini na drobno z živili in v cvetličarstvu).

C.   IZSLEDKI PREISKAVE

1.   Izjave zainteresiranih strank

| (10) | Ruski proizvajalec izvoznik, ki je dal cenovno zavezujočo ponudbo, je trdil, da je bil obseg uvoza, za katerega se uporablja cenovna zaveza, določen na podlagi njegove prodaje na trg EU15 in da je treba to zavezo spremeniti zaradi ustreznega upoštevanja položaja na trgu EU25. Takšna sprememba naj bi bila bistvenega pomena pri izogibanju diskriminaciji v korist drugih izvoznikov zadevnega izdelka v EU. |
| --- | --- |

(10)

Ruski proizvajalec izvoznik, ki je dal cenovno zavezujočo ponudbo, je trdil, da je bil obseg uvoza, za katerega se uporablja cenovna zaveza, določen na podlagi njegove prodaje na trg EU15 in da je treba to zavezo spremeniti zaradi ustreznega upoštevanja položaja na trgu EU25. Takšna sprememba naj bi bila bistvenega pomena pri izogibanju diskriminaciji v korist drugih izvoznikov zadevnega izdelka v EU.

2.   Pripombe držav članic

| (11) | Države članice so zavzele stališča in z večino podprle prilagoditev ukrepov zaradi upoštevanja širitve. |
| --- | --- |

(11)

Države članice so zavzele stališča in z večino podprle prilagoditev ukrepov zaradi upoštevanja širitve.

3.   Ocena

| (12) | Analiza razpoložljivih podatkov in informacij je potrdila, da so bile iz Rusije v EU10 uvožene znatne količine zadevnega izdelka. Ker je bil obseg uvoza, katerega zadeva trenutno veljavna cenovno zavezujoča ponudba, določen na podlagi uvoza v Skupnost 15 držav članic, ta ne upošteva povečanja trga po širitvi. |
| --- | --- |

(12)

Analiza razpoložljivih podatkov in informacij je potrdila, da so bile iz Rusije v EU10 uvožene znatne količine zadevnega izdelka. Ker je bil obseg uvoza, katerega zadeva trenutno veljavna cenovno zavezujoča ponudba, določen na podlagi uvoza v Skupnost 15 držav članic, ta ne upošteva povečanja trga po širitvi.

4.   Zaključek

| (13) | V skladu z navedenim se sprejme zaključek, da je zaradi širitve ustrezno prilagoditi ukrepe, da se tako upošteva dodatni uvoz na trg EU10. |
| --- | --- |

(13)

V skladu z navedenim se sprejme zaključek, da je zaradi širitve ustrezno prilagoditi ukrepe, da se tako upošteva dodatni uvoz na trg EU10.

| (14) | Prvotni obseg uvoza, določen v cenovno zavezujoči ponudbi za EU15 je bil izračunan na podlagi izvoza, ki ga je ruski proizvajalec, za katerega je bila sprejeta zaveza, v Skupnost opravil v prvotnem obdobju preiskave. Povečanje obsega uvoza, za katerega velja cenovno zavezujoča ponudba, je bilo izračunano na podlagi enake metode. |
| --- | --- |

(14)

Prvotni obseg uvoza, določen v cenovno zavezujoči ponudbi za EU15 je bil izračunan na podlagi izvoza, ki ga je ruski proizvajalec, za katerega je bila sprejeta zaveza, v Skupnost opravil v prvotnem obdobju preiskave. Povečanje obsega uvoza, za katerega velja cenovno zavezujoča ponudba, je bilo izračunano na podlagi enake metode.

| (15) | Zato se šteje za ustrezno, da lahko Komisija sprejme predlog spremembe zaveze, ki odraža položaj po širitvi in je izdelan na podlagi metode, opisane v uvodni izjavi 14 – |
| --- | --- |

(15)

Zato se šteje za ustrezno, da lahko Komisija sprejme predlog spremembe zaveze, ki odraža položaj po širitvi in je izdelan na podlagi metode, opisane v uvodni izjavi 14 –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Komisija lahko sprejme predlog spremembe zaveze o povečanju obsega uvoza, za katerega velja cenovno zavezujoča ponudba, sprejeta s Sklepom 2001/381/ES glede uvoza nekaterih aluminijastih folij s poreklom iz Rusije. Povečanje se izračuna na podlagi enake metode, kot je bila uporabljena pri določitvi prvotne cenovno zavezujoče ponudbe za Skupnost 15 držav članic, tj. na podlagi izvoza ruskega proizvajalca, za katerega je bila sprejeta zaveza, v Skupnost.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske Unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. maja 2004

Za Svet

Predsednik

B. COWEN

---

(1)  UL L 56, 6. 3. 1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 461/2004 (UL L 77, 13. 3. 2004, str. 12).

1

(2)  UL L 134, 17. 5. 2001, str. 1.

2

(3)  UL L 134, 17. 5. 2001, str. 67.

3

(4)  UL C 70, 20.3.2004, str. 15.

4

---

| 20.5.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | L 183/7 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

SL

Uradni list Evropske unije

L 183/7

---

UREDBA SVETA (ES) št. 999/2004

z dne 17. maja 2004

o uporabi Uredbe (ES) št. 1531/2002 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve za uvoz barvnih televizijskih sprejemnikov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Republike Koreje, Malezije in Tajske ter o ustavitvi postopka v zvezi z uvozom barvnih televizijskih sprejemnikov s poreklom iz Singapurja

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti členov 8, 11(3), in 22(c) Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je predložila Komisija po posvetovanju s Svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Veljavni ukrepi

| (1) | Z Uredbo (ES) št. 1531/2002 (2) je Svet uvedel dokončno protidampinško dajatev za uvoz barvnih televizijskih sprejemnikov („zadevni proizvod“) s poreklom med drugim iz Ljudske republike Kitajske („Kitajske“) v Skupnost. S Sklepom Komisije 2002/683/ES (3) je bila sprejeta zaveza sedmih kitajskih izvoznikov: Haier Electrical Appliances Corporation Ltd, Hisense Import & Export Co., Ltd, Konka Group Co., Ltd, Sichuan Changhong Electric Co. Ltd, Skyworth Multimedia International (Shenzhen) Co., Ltd, TCL King Electrical Appliances (HuiZhou) Co., Ltd in Xiamen Overseas Chinese Electronic Co, Ltd. |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo (ES) št. 1531/2002 (2) je Svet uvedel dokončno protidampinško dajatev za uvoz barvnih televizijskih sprejemnikov („zadevni proizvod“) s poreklom med drugim iz Ljudske republike Kitajske („Kitajske“) v Skupnost. S Sklepom Komisije 2002/683/ES (3) je bila sprejeta zaveza sedmih kitajskih izvoznikov: Haier Electrical Appliances Corporation Ltd, Hisense Import & Export Co., Ltd, Konka Group Co., Ltd, Sichuan Changhong Electric Co. Ltd, Skyworth Multimedia International (Shenzhen) Co., Ltd, TCL King Electrical Appliances (HuiZhou) Co., Ltd in Xiamen Overseas Chinese Electronic Co, Ltd.

| (2) | Za uvoz zadevnega proizvoda s Kitajske je bila z Uredbo 1531/2002 določena stopnja dajatve 44,6 % na neto ceno franko meja Skupnosti, neocarinjeno. |
| --- | --- |

(2)

Za uvoz zadevnega proizvoda s Kitajske je bila z Uredbo 1531/2002 določena stopnja dajatve 44,6 % na neto ceno franko meja Skupnosti, neocarinjeno.

2.   Preiskava

| (3) | Komisija je 20. marca 2004 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (4), najavila začetke vrste delnih vmesnih pregledov protidampinških ukrepov za uvoz nekaterih proizvodov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Ruske federacije, Ukrajine in Republike Belorusije na podlagi členov 11(3) in 22(c) osnovne uredbe. Protidampinški ukrep, uveden za uvoz barvnih televizijskih sprejemnikov s poreklom s Kitajske, je eden od ukrepov, na katere se je nanašal pregled („ukrepi“). |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 20. marca 2004 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (4), najavila začetke vrste delnih vmesnih pregledov protidampinških ukrepov za uvoz nekaterih proizvodov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Ruske federacije, Ukrajine in Republike Belorusije na podlagi členov 11(3) in 22(c) osnovne uredbe. Protidampinški ukrep, uveden za uvoz barvnih televizijskih sprejemnikov s poreklom s Kitajske, je eden od ukrepov, na katere se je nanašal pregled („ukrepi“).

| (4) | Pregled se je začel na pobudo Komisije zaradi ugotavljanja, ali bi bilo zaradi širitve Evropske unije s 1. majem 2004 („širitev“) ustrezno prilagoditi ukrepe. |
| --- | --- |

(4)

Pregled se je začel na pobudo Komisije zaradi ugotavljanja, ali bi bilo zaradi širitve Evropske unije s 1. majem 2004 („širitev“) ustrezno prilagoditi ukrepe.

| (5) | Ker za določeno količino uvoza zadevnega proizvoda s poreklom s Kitajske trenutno velja cenovna zaveza za določen obseg, je bil pregled ukrepov uveden, da se ugotovi, ali bi morali to zavezo, dogovorjeno na podlagi podatkov za Skupnost 15 držav članic, zaradi upoštevanja širitve prilagoditi. |
| --- | --- |

(5)

Ker za določeno količino uvoza zadevnega proizvoda s poreklom s Kitajske trenutno velja cenovna zaveza za določen obseg, je bil pregled ukrepov uveden, da se ugotovi, ali bi morali to zavezo, dogovorjeno na podlagi podatkov za Skupnost 15 držav članic, zaradi upoštevanja širitve prilagoditi.

3.   Stranke, ki jih zadeva preiskava

| (6) | Vse zainteresirane stranke, znane Komisiji, vključno z industrijo Skupnosti, združenji proizvajalcev ali uporabnikov v Skupnosti, izvozniki/proizvajalci v zadevnih državah, uvozniki in njihovimi združenji ter pristojnimi organi zadevnih držav, kot tudi zainteresiranimi strankami v desetih novih državah članicah, ki so pristopile k Evropski uniji 1. maja 2004 („EU10“), so bile obveščene o začetku preiskave in so imele možnost podati svoja stališča v pisni obliki, predložiti podatke in priskrbeti ustrezna dokazila v roku, ki je bil določen v obvestilu o začetku preiskave. K zaslišanju so bile povabljene vse zainteresirane stranke, ki so to zahtevale in za to izkazale ustrezne razloge. |
| --- | --- |

(6)

Vse zainteresirane stranke, znane Komisiji, vključno z industrijo Skupnosti, združenji proizvajalcev ali uporabnikov v Skupnosti, izvozniki/proizvajalci v zadevnih državah, uvozniki in njihovimi združenji ter pristojnimi organi zadevnih držav, kot tudi zainteresiranimi strankami v desetih novih državah članicah, ki so pristopile k Evropski uniji 1. maja 2004 („EU10“), so bile obveščene o začetku preiskave in so imele možnost podati svoja stališča v pisni obliki, predložiti podatke in priskrbeti ustrezna dokazila v roku, ki je bil določen v obvestilu o začetku preiskave. K zaslišanju so bile povabljene vse zainteresirane stranke, ki so to zahtevale in za to izkazale ustrezne razloge.

| (7) | V tej zvezi so svoja stališča podale naslednje zainteresirane stranke:






  a) | proizvajalec Skupnosti:






  — | Royal Philips Electronics, Eindhoven, Nizozemska |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

V tej zvezi so svoja stališča podale naslednje zainteresirane stranke:

a)

proizvajalec Skupnosti:

—

Royal Philips Electronics, Eindhoven, Nizozemska

| b) | proizvajalci izvozniki:






  — | Kitajska trgovinska zbornica, Peking, Ljudska republika Kitajska, ki nastopa v imenu naslednjih proizvajalcev izvoznikov: |
| --- | --- | --- |

b)

proizvajalci izvozniki:

—

Kitajska trgovinska zbornica, Peking, Ljudska republika Kitajska, ki nastopa v imenu naslednjih proizvajalcev izvoznikov:

| — | Haier Electrical Appliances Corporation Ltd, |
| --- | --- |

—

Haier Electrical Appliances Corporation Ltd,

| — | Hisense Import & Export Co., Ltd, |
| --- | --- |

—

Hisense Import & Export Co., Ltd,

| — | Konka Group Co., Ltd, |
| --- | --- |

—

Konka Group Co., Ltd,

| — | Sichuan Changhong Electric Co. Ltd, |
| --- | --- |

—

Sichuan Changhong Electric Co. Ltd,

| — | Skyworth Multimedia International (Shenzhen) Co., Ltd, |
| --- | --- |

—

Skyworth Multimedia International (Shenzhen) Co., Ltd,

| — | TCL King Electrical Appliances (HuiZhou) Co., Ltd, |
| --- | --- |

—

TCL King Electrical Appliances (HuiZhou) Co., Ltd,

| — | Xiamen Overseas Chinese Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Xiamen Overseas Chinese Electronic Co., Ltd.

B.   ZADEVNI PROIZVOD

| (8) | Zadevni proizvod je barvni televizijski sprejemnik, diagonale ekrana več kot 15,5 cm, kombiniran ali nekombiniran v istem ohišju z radijskim sprejemnikom in/ali uro. Ta proizvod trenutno spada pod oznake KN ex 8528 12 52, 8528 12 54, 8528 12 56, 8528 12 58, ex 8528 12 62 in 8528 12 66. |
| --- | --- |

(8)

Zadevni proizvod je barvni televizijski sprejemnik, diagonale ekrana več kot 15,5 cm, kombiniran ali nekombiniran v istem ohišju z radijskim sprejemnikom in/ali uro. Ta proizvod trenutno spada pod oznake KN ex 8528 12 52, 8528 12 54, 8528 12 56, 8528 12 58, ex 8528 12 62 in 8528 12 66.

C.   IZSLEDKI PREISKAVE

1.   Izjave zainteresiranih strank

| (9) | Kitajska trgovinska zbornica za uvoz in izvoz strojev in elektronskih proizvodov (CCCME), ki nastopa v imenu podjetij, katerih zaveza je bila predložena skupaj s CCCME, zatrjuje, da je bil obseg uvoza, za katerega se uporablja cenovna zaveza, določen na podlagi deleža očitne porabe EU 15 držav članic. Zbornica meni, da bi bilo to zavezo treba spremeniti zaradi upoštevanja trga EU 25 držav članic. Zbornica trdi, da je takšna sprememba bistvenega pomena pri izogibanju diskriminaciji v korist drugih izvoznikov zadevnega proizvoda v EU. |
| --- | --- |

(9)

Kitajska trgovinska zbornica za uvoz in izvoz strojev in elektronskih proizvodov (CCCME), ki nastopa v imenu podjetij, katerih zaveza je bila predložena skupaj s CCCME, zatrjuje, da je bil obseg uvoza, za katerega se uporablja cenovna zaveza, določen na podlagi deleža očitne porabe EU 15 držav članic. Zbornica meni, da bi bilo to zavezo treba spremeniti zaradi upoštevanja trga EU 25 držav članic. Zbornica trdi, da je takšna sprememba bistvenega pomena pri izogibanju diskriminaciji v korist drugih izvoznikov zadevnega proizvoda v EU.

2.   Pripombe držav članic

| (10) | Države članice so izrazile svoje stališče in večina jih podpira prilagoditev ukrepov zaradi upoštevanja širitve. |
| --- | --- |

(10)

Države članice so izrazile svoje stališče in večina jih podpira prilagoditev ukrepov zaradi upoštevanja širitve.

3.   Ocena

| (11) | Na podlagi razpoložljivih podatkov in informacij je bila opravljena analiza, ki je potrdila, da so bile s Kitajske v EU10 uvožene znatne količine zadevnega proizvoda. Ker je bil obseg uvoza, za katerega trenutno velja cenovna zaveza, določen na podlagi EU 15 držav članic, ta ne upošteva učinka povečanja trga po širitvi. |
| --- | --- |

(11)

Na podlagi razpoložljivih podatkov in informacij je bila opravljena analiza, ki je potrdila, da so bile s Kitajske v EU10 uvožene znatne količine zadevnega proizvoda. Ker je bil obseg uvoza, za katerega trenutno velja cenovna zaveza, določen na podlagi EU 15 držav članic, ta ne upošteva učinka povečanja trga po širitvi.

4.   Zaključek

| (12) | V skladu z navedenim je bilo sklenjeno, da je zaradi upoštevanja širitve ustrezno prilagoditi ukrepe, da bi se tako upoštevalo dodatni uvoz na trg EU10. |
| --- | --- |

(12)

V skladu z navedenim je bilo sklenjeno, da je zaradi upoštevanja širitve ustrezno prilagoditi ukrepe, da bi se tako upoštevalo dodatni uvoz na trg EU10.

| (13) | Prvotni obseg uvoza, določen v cenovni zavezi za EU 15 držav članic, je bil izračunan kot rastoča vsota, ki naj bi v petem letu zaveze dosegla določen delež očitne porabe EU. Povečanje obsega uvoza, za katerega velja cenovna zaveza, se lahko izračuna na podlagi iste metode za izračun. |
| --- | --- |

(13)

Prvotni obseg uvoza, določen v cenovni zavezi za EU 15 držav članic, je bil izračunan kot rastoča vsota, ki naj bi v petem letu zaveze dosegla določen delež očitne porabe EU. Povečanje obsega uvoza, za katerega velja cenovna zaveza, se lahko izračuna na podlagi iste metode za izračun.

| (14) | Zato se šteje za ustrezno, da lahko Komisija sprejme predlog na podlagi metode, opisane v uvodni določbi 13, spremenjene zaveze, ki odraža položaj po širitvi – |
| --- | --- |

(14)

Zato se šteje za ustrezno, da lahko Komisija sprejme predlog na podlagi metode, opisane v uvodni določbi 13, spremenjene zaveze, ki odraža položaj po širitvi –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Komisija lahko sprejme predlog spremenjene zaveze, ki povečuje obsega uvoza, za katerega velja cenovna zaveza, sprejeta s Sklepom Komisije 2002/683/ES, v zvezi z uvozom barvnih televizijskih sprejemnikov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske. Povečanje se izračuna z uporabo iste metode za izračun, kot je bila uporabljena pri določitvi prvotne cenovne zaveze za EU 15 držav članic, t.j. kot rastoča vsota, ki v petem letu zaveze doseže določen delež očitne porabe EU.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske Unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. maja 2004

Za Svet

Predsednik

B. COWEN

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 461/2004 (UL L 77, 13.3.2004, str. 12).

1

(2)  UL L 231, 29.8.2002, str. 1.

2

(3)  UL L 231, 29.8.2002, str. 42.

3

(4)  UL C 70, 20.3.2004, str. 15.

4

---

| 20.5.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | L 183/10 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

SL

Uradni list Evropske unije

L 183/10

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1000/2004

z dne 18. maja 2004

o sprejetju zavez, ponujenih v zvezi s protidampinškim postopkom glede uvoza nekaterih zrnato usmerjenih elektropločevin in trakov iz silicijevega jekla za elektropločevine s širino več kot 500 mm s poreklom iz Ruske federacije, in o registraciji uvoza nekaterih zrnato usmerjenih elektropločevin s poreklom iz Ruske federacije

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti pred dampinškim uvozom iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 461/2004 (2) (osnovna uredba), in zlasti členov 8, 11(3), 21 in 22(c) Uredbe,

po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Veljavni ukrepi

| (1) | Z Uredbo (ES) št. 990/2004 (3), je Svet spremenil Uredbo (EC) št. 151/2003 (4), o uvedbi protidampinških ukrepov v zvezi z uvozom nekaterih zrnato usmerjenih elektropločevin („zadevni proizvod“) s poreklom iz Ruske federacije (Rusija) v Skupnost. Stopnja dajatve na neto ceno franko meja Skupnosti, neocarinjeno, se za uvoz zadevnega proizvoda, ki ga proizvede Novolipetsk Iron & Steel Corporation, določi v višini 40,1 %, in za uvoz zadevnega proizvoda, ki ga proizvede OOO Viz Stal, v višini 14,7 %. |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo (ES) št. 990/2004 (3), je Svet spremenil Uredbo (EC) št. 151/2003 (4), o uvedbi protidampinških ukrepov v zvezi z uvozom nekaterih zrnato usmerjenih elektropločevin („zadevni proizvod“) s poreklom iz Ruske federacije (Rusija) v Skupnost. Stopnja dajatve na neto ceno franko meja Skupnosti, neocarinjeno, se za uvoz zadevnega proizvoda, ki ga proizvede Novolipetsk Iron & Steel Corporation, določi v višini 40,1 %, in za uvoz zadevnega proizvoda, ki ga proizvede OOO Viz Stal, v višini 14,7 %.

2.   Preiskava

| (2) | 20. marca 2004 je Komisija z obvestilom v Uradnem listu Evropske unije
   (5), objavila uvedbo delne vmesne revizije veljavnih ukrepov („ukrepi“) na podlagi členov 11(3) in 22(c) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(2)

20. marca 2004 je Komisija z obvestilom v Uradnem listu Evropske unije
   (5), objavila uvedbo delne vmesne revizije veljavnih ukrepov („ukrepi“) na podlagi členov 11(3) in 22(c) osnovne uredbe.

| (3) | Revizija je bila uvedena na pobudo Komisije, da bi se preučilo, ali je treba zaradi širitve Evropske unije 1. maja 2004 („širitev“) in ob upoštevanju vidika interesa Skupnosti ukrepe prilagoditi, da bi se izognili nenadnemu in pretirano negativnemu učinku na vse zainteresirane stranke, vključno z uporabniki, distributerji in potrošniki. |
| --- | --- |

(3)

Revizija je bila uvedena na pobudo Komisije, da bi se preučilo, ali je treba zaradi širitve Evropske unije 1. maja 2004 („širitev“) in ob upoštevanju vidika interesa Skupnosti ukrepe prilagoditi, da bi se izognili nenadnemu in pretirano negativnemu učinku na vse zainteresirane stranke, vključno z uporabniki, distributerji in potrošniki.

| (4) | Vse zainteresirane stranke, vključno z gospodarsko panogo Skupnosti, združenji proizvajalcev ali uporabnikov v Skupnosti, izvozniki/proizvajalci v zadevnih državah, uvozniki in njihovimi združenji ter ustreznimi organi zadevnih držav kot tudi zainteresiranimi strankami v desetih novih državah članicah, ki so k Evropski uniji pristopile 1. maja 2004 („EU10“), so bile obveščene o uvedbi preiskave in dana jim je bila priložnost, da pisno predstavijo svoja stališča, predložijo informacije in zagotovijo spremna dokazila v roku, določenem v obvestilu o uvedbi. Vsem zainteresiranim strankam, ki so vložile ustrezno zahtevo in dokazale, da obstajajo razlogi, da se jih zasliši, je bilo odobreno zaslišanje. |
| --- | --- |

(4)

Vse zainteresirane stranke, vključno z gospodarsko panogo Skupnosti, združenji proizvajalcev ali uporabnikov v Skupnosti, izvozniki/proizvajalci v zadevnih državah, uvozniki in njihovimi združenji ter ustreznimi organi zadevnih držav kot tudi zainteresiranimi strankami v desetih novih državah članicah, ki so k Evropski uniji pristopile 1. maja 2004 („EU10“), so bile obveščene o uvedbi preiskave in dana jim je bila priložnost, da pisno predstavijo svoja stališča, predložijo informacije in zagotovijo spremna dokazila v roku, določenem v obvestilu o uvedbi. Vsem zainteresiranim strankam, ki so vložile ustrezno zahtevo in dokazale, da obstajajo razlogi, da se jih zasliši, je bilo odobreno zaslišanje.

3.   Rezultat preiskave

| (5) | Kot je navedeno v Uredbi Sveta (ES) št. 990/2004, je preiskava pokazala, da je v interesu Skupnosti prilagoditi obstoječe ukrepe, če taka prilagoditev bistveno ne zniža želene ravni trgovinske zaščite. |
| --- | --- |

(5)

Kot je navedeno v Uredbi Sveta (ES) št. 990/2004, je preiskava pokazala, da je v interesu Skupnosti prilagoditi obstoječe ukrepe, če taka prilagoditev bistveno ne zniža želene ravni trgovinske zaščite.

4.   Zaveze

| (6) | V skladu s sklepi Uredbe (ES) št. 990/2004 je Komisija skladno s členom 8(2) osnovne uredbe zadevnim podjetjem predlagala zaveze. Posledično so zaveze nato ponudili (i) en proizvajalec izvoznik zadevnega proizvoda iz Rusije (Novolipetsk Iron & Steel Corporation), skupaj s podjetjem iz Švice (Stinol A.G.), ter (ii) drugi proizvajalec izvoznik zadevnega proizvoda iz Rusije (OOO Viz Stal), skupaj s povezanim podjetjem Duferco S.A. iz Švice. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s sklepi Uredbe (ES) št. 990/2004 je Komisija skladno s členom 8(2) osnovne uredbe zadevnim podjetjem predlagala zaveze. Posledično so zaveze nato ponudili (i) en proizvajalec izvoznik zadevnega proizvoda iz Rusije (Novolipetsk Iron & Steel Corporation), skupaj s podjetjem iz Švice (Stinol A.G.), ter (ii) drugi proizvajalec izvoznik zadevnega proizvoda iz Rusije (OOO Viz Stal), skupaj s povezanim podjetjem Duferco S.A. iz Švice.

| (7) | Treba je upoštevati, da se na podlagi člena 22(c) osnovne uredbe te zaveze štejejo kot posebni ukrepi, saj v skladu s sklepi Uredbe (ES) št. 990/2004 niso neposredno enakovredne protidampinški dajatvi. |
| --- | --- |

(7)

Treba je upoštevati, da se na podlagi člena 22(c) osnovne uredbe te zaveze štejejo kot posebni ukrepi, saj v skladu s sklepi Uredbe (ES) št. 990/2004 niso neposredno enakovredne protidampinški dajatvi.

| (8) | Ne glede na to pa v skladu z Uredbo (ES) št. 990/2004 zaveze vsakega posameznega proizvajalca izvoznika obvezujejo, da upošteva uvozne plafone, in da bi se zaveze lahko spremljale, sta zadevna proizvajalca izvoznika tudi soglašala, da bosta v splošnem upoštevala svoje tradicionalne vzorce prodaje posameznim strankam v EU10. Proizvajalca izvoznika se tudi zavedata, da v primeru ugotovitve bistvene spremembe teh vzorcev prodaje ali v primeru, da postane spremljanje zavez kakor koli oteženo ali nemogoče, Komisija lahko umakne sprejetje zaveze podjetja, zaradi česar se namesto nje uvedejo dokončne protidampinške dajatve, ali lahko prilagodi višino plafona ali sprejme druge sanacijske ukrepe. |
| --- | --- |

(8)

Ne glede na to pa v skladu z Uredbo (ES) št. 990/2004 zaveze vsakega posameznega proizvajalca izvoznika obvezujejo, da upošteva uvozne plafone, in da bi se zaveze lahko spremljale, sta zadevna proizvajalca izvoznika tudi soglašala, da bosta v splošnem upoštevala svoje tradicionalne vzorce prodaje posameznim strankam v EU10. Proizvajalca izvoznika se tudi zavedata, da v primeru ugotovitve bistvene spremembe teh vzorcev prodaje ali v primeru, da postane spremljanje zavez kakor koli oteženo ali nemogoče, Komisija lahko umakne sprejetje zaveze podjetja, zaradi česar se namesto nje uvedejo dokončne protidampinške dajatve, ali lahko prilagodi višino plafona ali sprejme druge sanacijske ukrepe.

| (9) | Pogoj zavez je v primeru kakršne koli kršitve tudi, da lahko Komisija umakne sprejetje zavez, zaradi česar se namesto njih uvedejo dokončne protidampinške dajatve. |
| --- | --- |

(9)

Pogoj zavez je v primeru kakršne koli kršitve tudi, da lahko Komisija umakne sprejetje zavez, zaradi česar se namesto njih uvedejo dokončne protidampinške dajatve.

| (10) | Podjetja bodo Komisiji tudi zagotavljala redne in podrobne podatke o svojem izvozu v Skupnost, kar pomeni, da lahko Komisija zaveze učinkovito spremlja. |
| --- | --- |

(10)

Podjetja bodo Komisiji tudi zagotavljala redne in podrobne podatke o svojem izvozu v Skupnost, kar pomeni, da lahko Komisija zaveze učinkovito spremlja.

| (11) | Da bi Komisija lahko učinkovito nadzirala izpolnjevanje zavez s strani podjetij, kadar je zahtevek za sprostitev v prosti promet na podlagi zaveze predložen ustreznemu carinskemu organu, bo oprostitev dajatve možna le s predložitvijo računa, ki vsebuje vsaj podatke, navedene v Prilogi k Uredbi Sveta (ES) št. 990/2004. Ta raven obveščanja je potrebna, da lahko carinski organi z zadostno natančnostjo ugotovijo, ali pošiljka ustreza trgovinskim dokumentom. Kadar se tak račun ne predloži ali če ne ustreza proizvodu, predloženemu carinskim organom, se namesto tega plača ustrezna protidampinška dajatev. |
| --- | --- |

(11)

Da bi Komisija lahko učinkovito nadzirala izpolnjevanje zavez s strani podjetij, kadar je zahtevek za sprostitev v prosti promet na podlagi zaveze predložen ustreznemu carinskemu organu, bo oprostitev dajatve možna le s predložitvijo računa, ki vsebuje vsaj podatke, navedene v Prilogi k Uredbi Sveta (ES) št. 990/2004. Ta raven obveščanja je potrebna, da lahko carinski organi z zadostno natančnostjo ugotovijo, ali pošiljka ustreza trgovinskim dokumentom. Kadar se tak račun ne predloži ali če ne ustreza proizvodu, predloženemu carinskim organom, se namesto tega plača ustrezna protidampinška dajatev.

| (12) | Na podlagi vsega zgoraj navedenega se ponudbi zavez štejeta za sprejemljivi. |
| --- | --- |

(12)

Na podlagi vsega zgoraj navedenega se ponudbi zavez štejeta za sprejemljivi.

| (13) | Sprejetje zavez je omejeno na začetno obdobje šestih mesecev brez vpliva na običajno trajanje ukrepov in zaveze se po tem obdobju iztečejo, razen če Komisija meni, da je obdobje uporabe posebnih ukrepov primerno podaljšati za nadaljnjih šest mesecev. |
| --- | --- |

(13)

Sprejetje zavez je omejeno na začetno obdobje šestih mesecev brez vpliva na običajno trajanje ukrepov in zaveze se po tem obdobju iztečejo, razen če Komisija meni, da je obdobje uporabe posebnih ukrepov primerno podaljšati za nadaljnjih šest mesecev.

B.   REGISTRACIJA UVOZA

| (14) | Zaradi neobičajnih okoliščin tega primera in z njim povezanega tveganja kršitev zavez zaradi cenovnih razlik med EU10 in EU15 ter kratkoročnega značaja teh zavez se zagovarja stališče, da obstajajo zadostni razlogi, da v skladu s členom 14(5) osnovne uredbe določen uvoz zadevnega proizvoda postane predmet registracije za maksimalno obdobje devetih mesecev. |
| --- | --- |

(14)

Zaradi neobičajnih okoliščin tega primera in z njim povezanega tveganja kršitev zavez zaradi cenovnih razlik med EU10 in EU15 ter kratkoročnega značaja teh zavez se zagovarja stališče, da obstajajo zadostni razlogi, da v skladu s členom 14(5) osnovne uredbe določen uvoz zadevnega proizvoda postane predmet registracije za maksimalno obdobje devetih mesecev.

| (15) | Carinskim organom se zato odredi, da storijo vse potrebno za registracijo uvoza zadevnega proizvoda s poreklom iz Rusije v Skupnost, ki ga izvozita podjetji, ki sta ponudili sprejemljive zaveze in za kateri se poskuša doseči oprostitev plačila protidampinških dajatev. |
| --- | --- |

(15)

Carinskim organom se zato odredi, da storijo vse potrebno za registracijo uvoza zadevnega proizvoda s poreklom iz Rusije v Skupnost, ki ga izvozita podjetji, ki sta ponudili sprejemljive zaveze in za kateri se poskuša doseči oprostitev plačila protidampinških dajatev.

| (16) | Če se ugotovi kršitev zavez, se lahko dajatve na blago, ki je bilo vneseno v prosti promet v Skupnosti, obračunajo retroaktivno od datuma kršitve zaveze – |
| --- | --- |

(16)

Če se ugotovi kršitev zavez, se lahko dajatve na blago, ki je bilo vneseno v prosti promet v Skupnosti, obračunajo retroaktivno od datuma kršitve zaveze –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Sprejmejo se zaveze, ki sta jih ponudila spodaj navedena proizvajalca izvoznika v zvezi s protidampinškim postopkom glede uvoza zrnato usmerjenih hladno valjanih pločevin in trakov iz silicijevega jekla za elektropločevine s širino več kot 500 mm s poreklom iz Rusije:

| Država | Podjetje | Dodatna oznaka Taric |
| --- | --- | --- |
| Ruska federacija | Proizvedel Novolipetsk Iron & Steel Corporation, Lipetsk, Rusija in prodal Stinol A.G., Lugano, Švica svoji prvi stranki v Skupnosti, ki deluje kot uvoznik | A524 |
| Ruska federacija | Proizvedel OOO Viz Stal, Jekaterinburg, Rusija in prodal Duferco S.A., Lugano, Švica prvi neodvisni stranki v Skupnosti, ki deluje kot uvoznik | A525 |

Država

Podjetje

Dodatna oznaka Taric

Ruska federacija

Proizvedel Novolipetsk Iron & Steel Corporation, Lipetsk, Rusija in prodal Stinol A.G., Lugano, Švica svoji prvi stranki v Skupnosti, ki deluje kot uvoznik

A524

Ruska federacija

Proizvedel OOO Viz Stal, Jekaterinburg, Rusija in prodal Duferco S.A., Lugano, Švica prvi neodvisni stranki v Skupnosti, ki deluje kot uvoznik

A525

Člen 2

Carinskim organom se odredi, da na podlagi člena 14(5) Uredbe (ES) št. 384/96 storijo vse potrebno za registracijo uvoza v Skupnost zrnato usmerjenih hladno valjanih pločevin in trakov iz silicijevega jekla za elektropločevine s širino več kot 500 mm s poreklom iz Rusije, ki spadajo pod oznako KN 7225 11 00 (pločevine širine 600 mm ali več) in prej 7226 11 00 (pločevine širine več kot 500 mm, vendar manj kot 600 mm), ki jih proizvedejo in prodajo podjetja, navedena v členu 1, za katera se poskuša doseči oprostitev plačila protidampinških dajatev, uvedenih z Uredbo Sveta (ES) št. 990/2004.

Člen 3

Ta uredba začne veljati z dnem objave v Uradnem listu Evropske unije in ostane v veljavi za obdobje šestih mesecev.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. maja 2004

Za Komisijo

Pascal LAMY

Član Komisije

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1.

1

(2)  UL L 77, 13.3.2004, str. 12.

2

(3)  UL L 182, 19.5.2004, str. 5.

3

(4)  UL L 25, 30.1.2003, str. 7.

4

(5)  UL C 70, 20.3.2004, str. 15.

5

---

| 20.5.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | L 183/13 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

SL

Uradni list Evropske unije

L 183/13

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1001/2004

z dne 18. maja 2004

o sprejetju zavez, ponujenih v zvezi s protidampinškim postopkom glede uvoza amonijevega nitrata s poreklom iz Ruske federacije in Ukrajine ter o registraciji uvoza amonijevega nitrata, s poreklom iz Ruske federacije ali Ukrajine

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti pred dampinškim uvozom iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 461/2004 (2) („osnovna uredba“), in zlasti členov 8, 11(3), 21 in 22(c) Uredbe,

po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Veljavni ukrepi

| (1) | Svet je po izteku veljavnosti in začasni reviziji z Uredbo (ES) št. 658/2002 (3), uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz amonijevega nitrata („zadevni proizvod“) s poreklom iz Ruske federacije („Rusija“). Z Uredbo (ES) št. 132/2001 (4) je Svet uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Ukrajine. Z Uredbo (ES) št. 993/2004 (5) je Svet spremenil Uredbi (ES) št. 658/2002 in (ES) št. 132/2001. |
| --- | --- |

(1)

Svet je po izteku veljavnosti in začasni reviziji z Uredbo (ES) št. 658/2002 (3), uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz amonijevega nitrata („zadevni proizvod“) s poreklom iz Ruske federacije („Rusija“). Z Uredbo (ES) št. 132/2001 (4) je Svet uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Ukrajine. Z Uredbo (ES) št. 993/2004 (5) je Svet spremenil Uredbi (ES) št. 658/2002 in (ES) št. 132/2001.

| (2) | Ukrepa sta posebna dajatev 47,07 EUR/tono za Rusijo in 33,25 EUR/tono za Ukrajino. |
| --- | --- |

(2)

Ukrepa sta posebna dajatev 47,07 EUR/tono za Rusijo in 33,25 EUR/tono za Ukrajino.

2.   Preiskava

| (3) | 20. marca 2004 je Komisija z obvestilom v Uradnem listu Evropske unije
   (6) objavila uvedbo delne vmesne revizije veljavnih ukrepov („ukrepov“) na podlagi členov 11(3) in 22(c) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(3)

20. marca 2004 je Komisija z obvestilom v Uradnem listu Evropske unije
   (6) objavila uvedbo delne vmesne revizije veljavnih ukrepov („ukrepov“) na podlagi členov 11(3) in 22(c) osnovne uredbe.

| (4) | Revizija je bila uvedena na pobudo Komisije, da bi se preučilo, ali je treba zaradi širitve Evropske unije 1. maja 2004 („širitev“) in upoštevanja interesa Skupnosti ukrepe prilagoditi, da bi se izognili nenadnemu in pretirano negativnemu učinku na vse zainteresirane stranke, vključno z uporabniki, distributerji in potrošniki. |
| --- | --- |

(4)

Revizija je bila uvedena na pobudo Komisije, da bi se preučilo, ali je treba zaradi širitve Evropske unije 1. maja 2004 („širitev“) in upoštevanja interesa Skupnosti ukrepe prilagoditi, da bi se izognili nenadnemu in pretirano negativnemu učinku na vse zainteresirane stranke, vključno z uporabniki, distributerji in potrošniki.

| (5) | Vse zainteresirane stranke, vključno z gospodarsko panogo Skupnosti, združenji proizvajalcev ali uporabnikov v Skupnosti, izvozniki/proizvajalci v zadevnih državah, uvozniki in njihovimi združenji ter ustreznimi organi zadevnih držav kakor tudi zainteresiranimi strankami v desetih novih državah članicah, ki so k Evropski uniji pristopile 1. maja 2004 („EU 10“), so bile obveščene o uvedbi preiskave in dana jim je bila možnost, da pisno predstavijo svoja stališča, predložijo informacije in zagotovijo spremna dokazila v roku, določenem v obvestilu o uvedbi. Vsem zainteresiranim strankam, ki so vložile ustrezno zahtevo in dokazale, da obstajajo razlogi, da se jih zasliši, je bilo odobreno zaslišanje. |
| --- | --- |

(5)

Vse zainteresirane stranke, vključno z gospodarsko panogo Skupnosti, združenji proizvajalcev ali uporabnikov v Skupnosti, izvozniki/proizvajalci v zadevnih državah, uvozniki in njihovimi združenji ter ustreznimi organi zadevnih držav kakor tudi zainteresiranimi strankami v desetih novih državah članicah, ki so k Evropski uniji pristopile 1. maja 2004 („EU 10“), so bile obveščene o uvedbi preiskave in dana jim je bila možnost, da pisno predstavijo svoja stališča, predložijo informacije in zagotovijo spremna dokazila v roku, določenem v obvestilu o uvedbi. Vsem zainteresiranim strankam, ki so vložile ustrezno zahtevo in dokazale, da obstajajo razlogi, da se jih zasliši, je bilo odobreno zaslišanje.

3.   Rezultat preiskave

| (6) | Kakor je določeno v Uredbi Sveta (ES) št. 993/2004, je preiskava pokazala, da je v interesu Skupnosti, da se prilagodijo obstoječi ukrepi, če taka prilagoditev bistveno ne zniža želene ravni trgovinske zaščite. |
| --- | --- |

(6)

Kakor je določeno v Uredbi Sveta (ES) št. 993/2004, je preiskava pokazala, da je v interesu Skupnosti, da se prilagodijo obstoječi ukrepi, če taka prilagoditev bistveno ne zniža želene ravni trgovinske zaščite.

4.   Zaveze

| (7) | V skladu s sklepi Uredbe (ES) 993/2004 je Komisija skladno s členom 8(2) osnovne uredbe zadevnim podjetjem predlagala zaveze. Posledično so zaveze nato predlagali (i) en proizvajalec izvoznik zadevnega proizvoda iz Ukrajine (OJSC „Azot“), (ii) proizvajalec izvoznik iz Rusije (CJSC MCC Eurochem v zvezi z blagom, proizvedenim v njegovih proizvodnih obratih v JSC Nak Azot, Rusija) skupaj s povezano družbo (Cumberland Sound Ltd., Britanski Deviški otoki), (iii) ločeno dva povezana proizvajalca izvoznika iz Rusije (OAO„Kirovo – Chepetsky Chimkombinat“ in JSC„Azot“), in (iv) skupaj dva povezana proizvajalca izvoznika – delniška družba„Acron“, Rusija in delniška družba„Dorogobuzh“, Rusija. |
| --- | --- |

(7)

V skladu s sklepi Uredbe (ES) 993/2004 je Komisija skladno s členom 8(2) osnovne uredbe zadevnim podjetjem predlagala zaveze. Posledično so zaveze nato predlagali (i) en proizvajalec izvoznik zadevnega proizvoda iz Ukrajine (OJSC „Azot“), (ii) proizvajalec izvoznik iz Rusije (CJSC MCC Eurochem v zvezi z blagom, proizvedenim v njegovih proizvodnih obratih v JSC Nak Azot, Rusija) skupaj s povezano družbo (Cumberland Sound Ltd., Britanski Deviški otoki), (iii) ločeno dva povezana proizvajalca izvoznika iz Rusije (OAO„Kirovo – Chepetsky Chimkombinat“ in JSC„Azot“), in (iv) skupaj dva povezana proizvajalca izvoznika – delniška družba„Acron“, Rusija in delniška družba„Dorogobuzh“, Rusija.

| (8) | Iz predložitev OAO „Kirovo – Chepetsky Chimkombinat“ in javno dostopnih informacij na internetu je Komisiji znano, da sta JSC „Azot“ in OAO „Kirovo – Chepetsky Chimkombinat“ povezana prek agrokemične družbe „Azot“, ki ima v lasti znatno več kot 5 % kapitala od vsakega podjetja. Zato v skladu s členom 2 osnovne uredbe in opredelitvijo povezanih strank iz člena 143 Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 (7) z dne 2. julija 1993 Komisija meni, da sta JSC „Azot“ in OAO „Kirovo – Chepetsky Chimkombinat“ povezani stranki. Treba je upoštevati, da so izjemna povečanja izvoznih količin v EU10 enega od teh dveh proizvajalcev izvoznikov, OAO „Kirovo – Chepetsky Chimkombinat“, opažena v prvih mesecih leta 2004, bila višja kot skupne tradicionalne izvozne količine JSC „Azot“ in OAO „Kirovo – Chepetsky Chimkombinat“ v EU10. Skladno s tem se ponudbe zavez, ki sta jih predložila ta dva proizvajalca izvoznika, zavrnejo, ker je plafon zaveze za ta dva proizvajalca izvoznika skupaj, izračunan kot tradicionalne izvozne količine v EU10 v letih 2001 in 2002, zmanjšan za izjemna povečanja izvoznih količin v EU10, opažena v prvih mesecih leta 2004, negativen. |
| --- | --- |

(8)

Iz predložitev OAO „Kirovo – Chepetsky Chimkombinat“ in javno dostopnih informacij na internetu je Komisiji znano, da sta JSC „Azot“ in OAO „Kirovo – Chepetsky Chimkombinat“ povezana prek agrokemične družbe „Azot“, ki ima v lasti znatno več kot 5 % kapitala od vsakega podjetja. Zato v skladu s členom 2 osnovne uredbe in opredelitvijo povezanih strank iz člena 143 Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 (7) z dne 2. julija 1993 Komisija meni, da sta JSC „Azot“ in OAO „Kirovo – Chepetsky Chimkombinat“ povezani stranki. Treba je upoštevati, da so izjemna povečanja izvoznih količin v EU10 enega od teh dveh proizvajalcev izvoznikov, OAO „Kirovo – Chepetsky Chimkombinat“, opažena v prvih mesecih leta 2004, bila višja kot skupne tradicionalne izvozne količine JSC „Azot“ in OAO „Kirovo – Chepetsky Chimkombinat“ v EU10. Skladno s tem se ponudbe zavez, ki sta jih predložila ta dva proizvajalca izvoznika, zavrnejo, ker je plafon zaveze za ta dva proizvajalca izvoznika skupaj, izračunan kot tradicionalne izvozne količine v EU10 v letih 2001 in 2002, zmanjšan za izjemna povečanja izvoznih količin v EU10, opažena v prvih mesecih leta 2004, negativen.

| (9) | Treba je upoštevati, da se na podlagi člena 22(c) osnovne uredbe katere koli zaveze, sprejete s to uredbo, štejejo kot posebni ukrepi, saj v skladu s sklepi Uredbe (ES) 993/2004 niso neposredno enakovredne protidampinški dajatvi. |
| --- | --- |

(9)

Treba je upoštevati, da se na podlagi člena 22(c) osnovne uredbe katere koli zaveze, sprejete s to uredbo, štejejo kot posebni ukrepi, saj v skladu s sklepi Uredbe (ES) 993/2004 niso neposredno enakovredne protidampinški dajatvi.

| (10) | Ne glede na to pa v skladu z Uredbo (ES) 993/2004 zaveze vsakega posameznega proizvajalca izvoznika zavezujejo, da spoštuje minimalne uvozne cene v okviru uvoznih plafonov, in da bi se zaveze lahko spremljale, so zadevni proizvajalci izvozniki tudi soglašali, da bodo v splošnem upoštevali svoje tradicionalne vzorce prodaje posameznim strankam v EU10. Proizvajalci izvozniki se tudi zavedajo, da v primeru ugotovitve bistvene spremembe vzorcev prodaje ali v primeru, da postane spremljanje zavez težko ali nemogoče, Komisija lahko umakne sprejetje zaveze podjetja, zaradi česar se namesto nje uvedejo dokončne protidampinške dajatve, ali lahko prilagodi višino plafona ali sprejme drug sanacijski ukrep. |
| --- | --- |

(10)

Ne glede na to pa v skladu z Uredbo (ES) 993/2004 zaveze vsakega posameznega proizvajalca izvoznika zavezujejo, da spoštuje minimalne uvozne cene v okviru uvoznih plafonov, in da bi se zaveze lahko spremljale, so zadevni proizvajalci izvozniki tudi soglašali, da bodo v splošnem upoštevali svoje tradicionalne vzorce prodaje posameznim strankam v EU10. Proizvajalci izvozniki se tudi zavedajo, da v primeru ugotovitve bistvene spremembe vzorcev prodaje ali v primeru, da postane spremljanje zavez težko ali nemogoče, Komisija lahko umakne sprejetje zaveze podjetja, zaradi česar se namesto nje uvedejo dokončne protidampinške dajatve, ali lahko prilagodi višino plafona ali sprejme drug sanacijski ukrep.

| (11) | Pogoj zavez je v primeru kakršne koli kršitve tudi, da lahko Komisija umakne sprejetje zavez, zaradi česar se namesto njih uvedejo dokončne protidampinške dajatve. |
| --- | --- |

(11)

Pogoj zavez je v primeru kakršne koli kršitve tudi, da lahko Komisija umakne sprejetje zavez, zaradi česar se namesto njih uvedejo dokončne protidampinške dajatve.

| (12) | Podjetja bodo Komisiji zagotavljala redne in podrobne podatke o svojem izvozu v Skupnost, kar pomeni, da lahko Komisija zaveze učinkovito spremlja. |
| --- | --- |

(12)

Podjetja bodo Komisiji zagotavljala redne in podrobne podatke o svojem izvozu v Skupnost, kar pomeni, da lahko Komisija zaveze učinkovito spremlja.

| (13) | Da bi Komisija lahko učinkovito spremljala izpolnjevanje zavez podjetij, kadar je zahtevek za sprostitev v prosti promet na podlagi zaveze predložen ustreznim carinskim organom, bo oprostitev dajatve možna le s predložitvijo računa, ki bo vseboval vsaj podatke, navedene v Prilogi k Uredbi Sveta (ES) 993/2004. Ta raven obveščanja je potrebna, da lahko carinski organi z zadostno natančnostjo ugotovijo, ali pošiljka ustreza trgovinskim dokumentom. Kadar se tak račun ne predloži ali če ne ustreza proizvodu, predloženemu carinskim organom, se namesto tega plača ustrezna protidampinška dajatev. |
| --- | --- |

(13)

Da bi Komisija lahko učinkovito spremljala izpolnjevanje zavez podjetij, kadar je zahtevek za sprostitev v prosti promet na podlagi zaveze predložen ustreznim carinskim organom, bo oprostitev dajatve možna le s predložitvijo računa, ki bo vseboval vsaj podatke, navedene v Prilogi k Uredbi Sveta (ES) 993/2004. Ta raven obveščanja je potrebna, da lahko carinski organi z zadostno natančnostjo ugotovijo, ali pošiljka ustreza trgovinskim dokumentom. Kadar se tak račun ne predloži ali če ne ustreza proizvodu, predloženemu carinskim organom, se namesto tega plača ustrezna protidampinška dajatev.

| (14) | Na podlagi vsega zgoraj navedenega se štejejo ponudbe o zavezah, ki so jih predložili OJSC „Azot“, CJSC MCC Eurochem v zvezi z blagom, proizvedenim v njegovih proizvodnih obratih JSC Nak Azot, Rusija in delniški družbi„Acron“ ter delniški družbi„Dorogobuzh“ za sprejemljive. |
| --- | --- |

(14)

Na podlagi vsega zgoraj navedenega se štejejo ponudbe o zavezah, ki so jih predložili OJSC „Azot“, CJSC MCC Eurochem v zvezi z blagom, proizvedenim v njegovih proizvodnih obratih JSC Nak Azot, Rusija in delniški družbi„Acron“ ter delniški družbi„Dorogobuzh“ za sprejemljive.

| (15) | Sprejetje zavez je omejeno na začetno obdobje šestih mesecev brez vpliva na običajno trajanje ukrepov. Vendar bo po šestih mesecih po sprejetju zavez njihovo nadaljnje sprejetje predmet presoje Komisije, ki bo preverila, če izjemni in negativni pogoji za končne uporabnike v EU10, ki so privedli do sprejetja zavez, še obstajajo. Zaradi kratkega roka zavez in izrednih okoliščin, v katerih so sprejete, službe Komisije lahko po posvetovanju s svetovalnim odborom prilagodijo nekatere pogoje zavez, če se po razumnem roku ugotovi, da zaveze ne dosegajo namenjenih rezultatov v smislu omogočanja nadaljevanja tradicionalnih izvoznih tokov v EU10. Vendar morajo prilagojeni pogoji zavez še nadalje zagotavljati znaten prispevek k odpravi škode. |
| --- | --- |

(15)

Sprejetje zavez je omejeno na začetno obdobje šestih mesecev brez vpliva na običajno trajanje ukrepov. Vendar bo po šestih mesecih po sprejetju zavez njihovo nadaljnje sprejetje predmet presoje Komisije, ki bo preverila, če izjemni in negativni pogoji za končne uporabnike v EU10, ki so privedli do sprejetja zavez, še obstajajo. Zaradi kratkega roka zavez in izrednih okoliščin, v katerih so sprejete, službe Komisije lahko po posvetovanju s svetovalnim odborom prilagodijo nekatere pogoje zavez, če se po razumnem roku ugotovi, da zaveze ne dosegajo namenjenih rezultatov v smislu omogočanja nadaljevanja tradicionalnih izvoznih tokov v EU10. Vendar morajo prilagojeni pogoji zavez še nadalje zagotavljati znaten prispevek k odpravi škode.

B.   REGISTRACIJA UVOZA

| (16) | Zaradi neobičajnih okoliščin tega primera in z njim povezanega tveganja kršitev zavez zaradi cenovnih razlik med EU10 in EU15 ter kratkoročnega značaja teh zavez obstajajo zadostni razlogi, da v skladu s členom 14(5) osnovne uredbe določen uvoz zadevnega proizvoda postane predmet registracije za maksimalno obdobje devetih mesecev. |
| --- | --- |

(16)

Zaradi neobičajnih okoliščin tega primera in z njim povezanega tveganja kršitev zavez zaradi cenovnih razlik med EU10 in EU15 ter kratkoročnega značaja teh zavez obstajajo zadostni razlogi, da v skladu s členom 14(5) osnovne uredbe določen uvoz zadevnega proizvoda postane predmet registracije za maksimalno obdobje devetih mesecev.

| (17) | Carinskim organom se zato odredi, da storijo vse potrebno za registracijo uvoza zadevnega proizvoda s poreklom iz Ukrajine in Rusije v Skupnost, ki ga izvažajo podjetja, ki so ponudila sprejemljive zaveze in za katere se poskuša doseči oprostitev plačila protidampinške dajatve |
| --- | --- |

(17)

Carinskim organom se zato odredi, da storijo vse potrebno za registracijo uvoza zadevnega proizvoda s poreklom iz Ukrajine in Rusije v Skupnost, ki ga izvažajo podjetja, ki so ponudila sprejemljive zaveze in za katere se poskuša doseči oprostitev plačila protidampinške dajatve

| (18) | Če se ugotovi kršitev zaveze, se lahko dajatve na blago, ki je bilo vneseno v prosti promet v Skupnosti, obračunajo retroaktivno od datuma kršitve zaveze – |
| --- | --- |

(18)

Če se ugotovi kršitev zaveze, se lahko dajatve na blago, ki je bilo vneseno v prosti promet v Skupnosti, obračunajo retroaktivno od datuma kršitve zaveze –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Sprejmejo se zaveze, ki sta jih ponudila spodaj navedena proizvajalca izvoznika v okviru protidampinškega postopka v zvezi z uvozom amonijevega nitrata s poreklom iz Ukrajine in Ruske federacije.

| Država | Podjetje | Dodatna oznaka Taric |
| --- | --- | --- |
| Ukrajina | Proizvedel in izvozil OJSC „Azot“, Cherkasy, Ukrajina svoji prvi neodvisni stranki v Skupnosti, ki deluje kot uvoznik | A521 |
| Ruska federacija | Proizvedel OJSC MCC Eurochem, Moskva, Rusija v svojih proizvodnih obratih v JSC Nak Azot, Novomoskovsk, Rusija in prodal Cumberland Sound Ltd., Tortola, Britanski Deviški otoki prvi neodvisni stranki v Skupnosti, ki deluje kot uvoznik | A522 |
| Ruska federacija | Proizvedla in izvozila delniška družba „Acron“, Veliki Novgorod, Rusija, ali delniška družba „Dorogobuzh“Verkhnedneprovsky, regija Smolensk, Rusija prvi neodvisni stranki v Skupnosti, ki deluje kot uvoznik | A532 |

Država

Podjetje

Dodatna oznaka Taric

Ukrajina

Proizvedel in izvozil OJSC „Azot“, Cherkasy, Ukrajina svoji prvi neodvisni stranki v Skupnosti, ki deluje kot uvoznik

A521

Ruska federacija

Proizvedel OJSC MCC Eurochem, Moskva, Rusija v svojih proizvodnih obratih v JSC Nak Azot, Novomoskovsk, Rusija in prodal Cumberland Sound Ltd., Tortola, Britanski Deviški otoki prvi neodvisni stranki v Skupnosti, ki deluje kot uvoznik

A522

Ruska federacija

Proizvedla in izvozila delniška družba „Acron“, Veliki Novgorod, Rusija, ali delniška družba „Dorogobuzh“Verkhnedneprovsky, regija Smolensk, Rusija prvi neodvisni stranki v Skupnosti, ki deluje kot uvoznik

A532

Člen 2

Carinskim organom se zato odredi, da na podlagi člena 14(5) Uredbe (ES) št. 384/96 storijo vse potrebno za registracijo uvoza amonijevega nitrata s poreklom iz Ukrajine in Ruske federacije, ki spada pod oznaki KN 3102 30 90 in 3102 40 90, ki ga proizvedeta in prodata ali proizvedeta in izvozita podjetji, navedeni v členu 1, za kateri se skuša doseči oprostitev plačila protidampinških dajatev, uvedenih z Uredbo Sveta (ES) št. 993/2004.

Člen 3

Ta uredba začne veljati z dnem objave v Uradnem listu Evropske unije in ostane v veljavi za obdobje šestih mesecev.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. maja 2004.

Za Komisijo

Pascal LAMY

Član Komisije

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1.

1

(2)  UL L 77, 13.3.2004, str. 12.

2

(3)  UL L 102, 18.4.2002, str. 1.

3

(4)  UL L 23, 25.1.2001, str. 1.

4

(5)  UL L 182, 19.5.2004, str. 28.

5

(6)  UL C 70, 20.3.2004, str. 15.

6

(7)  UL L 253, 11.10.1993, str.1.

7

---

| 20.5.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | L 183/16 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

SL

Uradni list Evropske unije

L 183/16

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1002/2004

z dne 18. maja 2004

o sprejetju zavez, ponujenih v zvezi s protidampinškim postopkom glede uvoza kalijevega klorida s poreklom iz Republike Belorusije, Ruske federacije ali Ukrajine, in o registraciji uvoza kalijevega klorida s poreklom iz Republike Belorusije in Ruske federacije

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

vob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti pred dampinškim uvozom iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 461/2004 (2) („osnovna uredba“), in zlasti členov 8, 11(3), 21 in 22(c) Uredbe,

po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Veljavni ukrepi

| (1) | Z Uredbo (ES) št. 969/2000 (3) je Svet spremenil in razširil ukrepe, uvedene z Uredbo (ES) št. 3068/92 (4), kakor je bila spremenjena z uredbama (ES) št. 643/94 (5) in (ES) 449/98 (6), na uvoz kalijevega klorida („zadevni proizvod“) s poreklom iz Republike Belorusije (Belorusija), Ruske federacije (Rusija) in Ukrajine v Skupnost. Svet je Uredbo (ES) št. 969/2000 spremenil z Uredbo (ES) št. 992/2004 (7). |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo (ES) št. 969/2000 (3) je Svet spremenil in razširil ukrepe, uvedene z Uredbo (ES) št. 3068/92 (4), kakor je bila spremenjena z uredbama (ES) št. 643/94 (5) in (ES) 449/98 (6), na uvoz kalijevega klorida („zadevni proizvod“) s poreklom iz Republike Belorusije (Belorusija), Ruske federacije (Rusija) in Ukrajine v Skupnost. Svet je Uredbo (ES) št. 969/2000 spremenil z Uredbo (ES) št. 992/2004 (7).

| (2) | Ukrepi so nespremenljivi zneski dajatev, določeni po kategoriji in razredu proizvoda, in znašajo od 19,51 EUR/tono do 48,19 EUR/tono za Belorusijo, od 19,61 EUR/tono do 40,63 EUR/tono za Rusijo ter od 19,61 EUR/tono do 48,19 EUR/tono za Ukrajino. |
| --- | --- |

(2)

Ukrepi so nespremenljivi zneski dajatev, določeni po kategoriji in razredu proizvoda, in znašajo od 19,51 EUR/tono do 48,19 EUR/tono za Belorusijo, od 19,61 EUR/tono do 40,63 EUR/tono za Rusijo ter od 19,61 EUR/tono do 48,19 EUR/tono za Ukrajino.

2.   Preiskava

| (3) | 20. marca 2004 je Komisija z obvestilom v Uradnem listu Evropske unije
   (8) objavila uvedbo delne vmesne revizije veljavnih ukrepov („ukrepi“) na podlagi členov 11(3) in 22(c) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(3)

20. marca 2004 je Komisija z obvestilom v Uradnem listu Evropske unije
   (8) objavila uvedbo delne vmesne revizije veljavnih ukrepov („ukrepi“) na podlagi členov 11(3) in 22(c) osnovne uredbe.

| (4) | Revizija je bila uvedena na pobudo Komisije, da bi se preučilo, ali je treba zaradi širitve Evropske unije 1. maja 2004 („širitev“) in ob upoštevanju vidika interesa Skupnosti ukrepe prilagoditi, da bi se izognili nenadnemu in pretirano negativnemu učinku na vse zainteresirane stranke, vključno z uporabniki, distributerji in potrošniki. |
| --- | --- |

(4)

Revizija je bila uvedena na pobudo Komisije, da bi se preučilo, ali je treba zaradi širitve Evropske unije 1. maja 2004 („širitev“) in ob upoštevanju vidika interesa Skupnosti ukrepe prilagoditi, da bi se izognili nenadnemu in pretirano negativnemu učinku na vse zainteresirane stranke, vključno z uporabniki, distributerji in potrošniki.

| (5) | Vse zainteresirane stranke, vključno z gospodarsko panogo Skupnosti, združenji proizvajalcev ali uporabnikov v Skupnosti, izvozniki/proizvajalci v zadevnih državah, uvozniki in njihovimi združenji ter ustreznimi organi zadevnih držav kot tudi zainteresiranimi strankami v desetih novih državah članicah, ki so k Evropski uniji pristopile 1. maja 2004 („EU10“), so bile obveščene o uvedbi preiskave in dana jim je bila priložnost, da pisno predstavijo svoja stališča, predložijo informacije in zagotovijo spremna dokazila v roku, določenem v obvestilu o uvedbi. Vsem zainteresiranim strankam, ki so vložile ustrezno zahtevo in dokazale, da obstajajo razlogi, da se jih zasliši, je bilo odobreno zaslišanje. |
| --- | --- |

(5)

Vse zainteresirane stranke, vključno z gospodarsko panogo Skupnosti, združenji proizvajalcev ali uporabnikov v Skupnosti, izvozniki/proizvajalci v zadevnih državah, uvozniki in njihovimi združenji ter ustreznimi organi zadevnih držav kot tudi zainteresiranimi strankami v desetih novih državah članicah, ki so k Evropski uniji pristopile 1. maja 2004 („EU10“), so bile obveščene o uvedbi preiskave in dana jim je bila priložnost, da pisno predstavijo svoja stališča, predložijo informacije in zagotovijo spremna dokazila v roku, določenem v obvestilu o uvedbi. Vsem zainteresiranim strankam, ki so vložile ustrezno zahtevo in dokazale, da obstajajo razlogi, da se jih zasliši, je bilo odobreno zaslišanje.

3.   Rezultat preiskave

| (6) | Kot je navedeno v Uredbi (ES) št. 992/2004, je preiskava pokazala, da je v interesu Skupnosti prilagoditi obstoječe ukrepe, če taka prilagoditev bistveno ne zniža želene ravni trgovinske zaščite. |
| --- | --- |

(6)

Kot je navedeno v Uredbi (ES) št. 992/2004, je preiskava pokazala, da je v interesu Skupnosti prilagoditi obstoječe ukrepe, če taka prilagoditev bistveno ne zniža želene ravni trgovinske zaščite.

4.   Zaveze

| (7) | V skladu s sklepi Uredbe (ES) št. 992/2004 je Komisija skladno s členom 8(2) osnovne uredbe zadevnim podjetjem predlagala zaveze. Posledično so zaveze nato ponudili (i) en proizvajalec izvoznik zadevnega proizvoda iz Belorusije (Republican Unitary Enterprise Production Amalgamation Belaruskali), skupaj s svojimi povezanimi podjetji iz Rusije (JSC International Potash Company), Avstrije (Belurs Handelsgesellschaft m.b.H.) in Litve (UAB Baltkalis), (ii) en proizvajalec izvoznik iz Rusije (JSC Silvinit), skupaj s svojima povezanima podjetjema iz Rusije (JSC International Potash Company) in Avstrije (Belurs Handelsgesellschaft m.b.H.), ter drugi proizvajalec izvoznik iz Rusije (JSC Uralkali), skupaj s podjetjem iz Cipra (Fertexim Ltd). |
| --- | --- |

(7)

V skladu s sklepi Uredbe (ES) št. 992/2004 je Komisija skladno s členom 8(2) osnovne uredbe zadevnim podjetjem predlagala zaveze. Posledično so zaveze nato ponudili (i) en proizvajalec izvoznik zadevnega proizvoda iz Belorusije (Republican Unitary Enterprise Production Amalgamation Belaruskali), skupaj s svojimi povezanimi podjetji iz Rusije (JSC International Potash Company), Avstrije (Belurs Handelsgesellschaft m.b.H.) in Litve (UAB Baltkalis), (ii) en proizvajalec izvoznik iz Rusije (JSC Silvinit), skupaj s svojima povezanima podjetjema iz Rusije (JSC International Potash Company) in Avstrije (Belurs Handelsgesellschaft m.b.H.), ter drugi proizvajalec izvoznik iz Rusije (JSC Uralkali), skupaj s podjetjem iz Cipra (Fertexim Ltd).

| (8) | Treba je upoštevati, da se na podlagi člena 22(c) osnovne uredbe te zaveze štejejo kot posebni ukrepi, saj v skladu s sklepi Uredbe (ES) št. 992/2004 niso neposredno enakovredne protidampinški dajatvi. |
| --- | --- |

(8)

Treba je upoštevati, da se na podlagi člena 22(c) osnovne uredbe te zaveze štejejo kot posebni ukrepi, saj v skladu s sklepi Uredbe (ES) št. 992/2004 niso neposredno enakovredne protidampinški dajatvi.

| (9) | Ne glede na to pa v skladu z Uredbo (ES) št. 992/2004 zaveze vsakega posameznega proizvajalca izvoznika obvezujejo, da upošteva minimalne uvozne cene v okviru uvoznih plafonov, in da bi se zaveze lahko spremljale, so zadevni proizvajalci izvozniki tudi soglašali, da bodo v splošnem upoštevali svoje tradicionalne vzorce prodaje posameznim strankam v EU10. Proizvajalci izvozniki se tudi zavedajo, da v primeru ugotovitve bistvene spremembe teh vzorcev prodaje ali v primeru, da postane spremljanje zavez kakor koli oteženo ali nemogoče, Komisija lahko umakne sprejetje zaveze podjetja, zaradi česar se namesto nje uvedejo dokončne protidampinške dajatve, ali lahko prilagodi višino plafona ali sprejme druge sanacijske ukrepe. |
| --- | --- |

(9)

Ne glede na to pa v skladu z Uredbo (ES) št. 992/2004 zaveze vsakega posameznega proizvajalca izvoznika obvezujejo, da upošteva minimalne uvozne cene v okviru uvoznih plafonov, in da bi se zaveze lahko spremljale, so zadevni proizvajalci izvozniki tudi soglašali, da bodo v splošnem upoštevali svoje tradicionalne vzorce prodaje posameznim strankam v EU10. Proizvajalci izvozniki se tudi zavedajo, da v primeru ugotovitve bistvene spremembe teh vzorcev prodaje ali v primeru, da postane spremljanje zavez kakor koli oteženo ali nemogoče, Komisija lahko umakne sprejetje zaveze podjetja, zaradi česar se namesto nje uvedejo dokončne protidampinške dajatve, ali lahko prilagodi višino plafona ali sprejme druge sanacijske ukrepe.

| (10) | Pogoj zavez je v primeru kakršne koli kršitve tudi, da lahko Komisija umakne sprejetje zavez, zaradi česar se namesto njih uvedejo dokončne protidampinške dajatve. |
| --- | --- |

(10)

Pogoj zavez je v primeru kakršne koli kršitve tudi, da lahko Komisija umakne sprejetje zavez, zaradi česar se namesto njih uvedejo dokončne protidampinške dajatve.

| (11) | Podjetja bodo Komisiji tudi zagotavljala redne in podrobne podatke o svojem izvozu v Skupnost, kar pomeni, da lahko Komisija zaveze učinkovito spremlja. |
| --- | --- |

(11)

Podjetja bodo Komisiji tudi zagotavljala redne in podrobne podatke o svojem izvozu v Skupnost, kar pomeni, da lahko Komisija zaveze učinkovito spremlja.

| (12) | Da bi Komisija lahko učinkovito nadzirala izpolnjevanje zavez s strani podjetij, kadar je zahtevek za sprostitev v prosti promet na podlagi zaveze predložen ustreznemu carinskemu organu, bo oprostitev dajatve možna le s predložitvijo računa, ki vsebuje vsaj podatke, navedene v Prilogi k Uredbi (ES) št. 992/2004. Ta raven obveščanja je potrebna, da lahko carinski organi z zadostno natančnostjo ugotovijo, ali pošiljka ustreza trgovinskim dokumentom. Kadar se tak račun ne predloži ali če ne ustreza proizvodu, predloženemu carinskim organom, se namesto tega plača ustrezna protidampinška dajatev. |
| --- | --- |

(12)

Da bi Komisija lahko učinkovito nadzirala izpolnjevanje zavez s strani podjetij, kadar je zahtevek za sprostitev v prosti promet na podlagi zaveze predložen ustreznemu carinskemu organu, bo oprostitev dajatve možna le s predložitvijo računa, ki vsebuje vsaj podatke, navedene v Prilogi k Uredbi (ES) št. 992/2004. Ta raven obveščanja je potrebna, da lahko carinski organi z zadostno natančnostjo ugotovijo, ali pošiljka ustreza trgovinskim dokumentom. Kadar se tak račun ne predloži ali če ne ustreza proizvodu, predloženemu carinskim organom, se namesto tega plača ustrezna protidampinška dajatev.

| (13) | Na podlagi vsega zgoraj navedenega se ponudbe zavez štejejo za sprejemljive. |
| --- | --- |

(13)

Na podlagi vsega zgoraj navedenega se ponudbe zavez štejejo za sprejemljive.

| (14) | Sprejetje zavez je omejeno na začetno obdobje dvanajstih mesecev brez vpliva na običajno trajanje ukrepov. Vendar pa bo šest mesecev po sprejetju zavez Komisija ocenila podaljšanje njihovega sprejetja, da preveri, ali so izjemni in negativni pogoji za končne uporabnike v EU10, ki so privedli do sprejetja teh obvez, še prisotni. |
| --- | --- |

(14)

Sprejetje zavez je omejeno na začetno obdobje dvanajstih mesecev brez vpliva na običajno trajanje ukrepov. Vendar pa bo šest mesecev po sprejetju zavez Komisija ocenila podaljšanje njihovega sprejetja, da preveri, ali so izjemni in negativni pogoji za končne uporabnike v EU10, ki so privedli do sprejetja teh obvez, še prisotni.

B.   REGISTRACIJA UVOZA

| (15) | Zaradi neobičajnih okoliščin tega primera in z njim povezanega tveganja kršitev zavez zaradi cenovnih razlik med EU10 in EU15 ter kratkoročnega značaja teh zavez se zagovarja stališče, da obstajajo zadostni razlogi, da v skladu s členom 14(5) osnovne uredbe določen uvoz zadevnega proizvoda postane predmet registracije za maksimalno obdobje devetih mesecev. |
| --- | --- |

(15)

Zaradi neobičajnih okoliščin tega primera in z njim povezanega tveganja kršitev zavez zaradi cenovnih razlik med EU10 in EU15 ter kratkoročnega značaja teh zavez se zagovarja stališče, da obstajajo zadostni razlogi, da v skladu s členom 14(5) osnovne uredbe določen uvoz zadevnega proizvoda postane predmet registracije za maksimalno obdobje devetih mesecev.

| (16) | Carinskim organom se zato odredi, da storijo vse potrebno za registracijo uvoza zadevnega proizvoda s poreklom iz Belorusije in Rusije v Skupnost, ki ga izvozijo podjetja, ki so ponudila sprejemljive zaveze in za katera se poskuša doseči oprostitev plačila protidampinških dajatev. |
| --- | --- |

(16)

Carinskim organom se zato odredi, da storijo vse potrebno za registracijo uvoza zadevnega proizvoda s poreklom iz Belorusije in Rusije v Skupnost, ki ga izvozijo podjetja, ki so ponudila sprejemljive zaveze in za katera se poskuša doseči oprostitev plačila protidampinških dajatev.

| (17) | Če se ugotovi kršitev zavez, se lahko dajatve na blago, ki je bilo vneseno v prosti promet v Skupnosti, obračunajo retroaktivno od datuma kršitve zaveze – |
| --- | --- |

(17)

Če se ugotovi kršitev zavez, se lahko dajatve na blago, ki je bilo vneseno v prosti promet v Skupnosti, obračunajo retroaktivno od datuma kršitve zaveze –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Sprejmejo se zaveze, ki so jih ponudili spodaj navedeni proizvajalci izvozniki v zvezi s protidampinškim postopkom glede uvoza kalijevega klorida s poreklom iz Republike Belorusije in Ruske federacije.

| Država | Podjetje | Dodatna oznaka Taric |
| --- | --- | --- |
| Republika Belorusija | Proizvedel Republican Unitary Enterprise Production Amalgamation Belaruskali, Soligorsk (Belorusija) in prodal JSC International Potash Company, Moskva (Rusija) ali Belurs Handelsgesellschaft m.b.H, Dunaj (Avstrija) ali UAB Baltkalis, Vilna (Litva) prvi neodvisni stranki v Skupnosti, ki deluje kot uvoznik | A518 |
| Ruska federacija | Proizvedel JSC Silvinit, Solikamsk (Rusija) in prodal JSC International Potash Company, Moskva (Rusija) ali Belurs Handelsgesellschaft m.b.H, Dunaj (Avstrija) prvi neodvisni stranki v Skupnosti, ki deluje kot uvoznik | A519 |
| Ruska federacija | Proizvedel JSC Uralkali, Berezniki (Rusija) in prodal Fertexim Ltd., Limassol (Ciper) svoji prvi stranki v Skupnosti, ki deluje kot uvoznik | A520 |

Država

Podjetje

Dodatna oznaka Taric

Republika Belorusija

Proizvedel Republican Unitary Enterprise Production Amalgamation Belaruskali, Soligorsk (Belorusija) in prodal JSC International Potash Company, Moskva (Rusija) ali Belurs Handelsgesellschaft m.b.H, Dunaj (Avstrija) ali UAB Baltkalis, Vilna (Litva) prvi neodvisni stranki v Skupnosti, ki deluje kot uvoznik

A518

Ruska federacija

Proizvedel JSC Silvinit, Solikamsk (Rusija) in prodal JSC International Potash Company, Moskva (Rusija) ali Belurs Handelsgesellschaft m.b.H, Dunaj (Avstrija) prvi neodvisni stranki v Skupnosti, ki deluje kot uvoznik

A519

Ruska federacija

Proizvedel JSC Uralkali, Berezniki (Rusija) in prodal Fertexim Ltd., Limassol (Ciper) svoji prvi stranki v Skupnosti, ki deluje kot uvoznik

A520

Člen 2

Carinskim organom se odredi, da na podlagi člena 14(5) Uredbe (ES) št. 384/96 storijo vse potrebno za registracijo uvoza v Skupnost kalijevega klorida s poreklom iz Republike Belorusije in Ruske federacije, ki spada pod oznake KN 3104 20 10 (oznaki TARIC 3104201010 in 3104201090), 3104 20 50 (oznaki TARIC 3104205010 in 3104205090), 3104 20 90 (oznaki TARIC 3104209000), ex 3105 20 10 (oznaki TARIC 3105201010 in 3105201020), ex 3105 20 90 (oznaki TARIC 3105209010 in 3105209020), ex 3105 60 90 (oznaki TARIC 3105609010 in 3105609020), ex 3105 90 91 (oznaki TARIC 3105909110 in 3105909120), ex 3105 90 99 (oznaki TARIC 3105909910 in 3105909920), ki ga proizvedejo in prodajo ali proizvedejo in izvozijo podjetja, navedena v členu 1, za katera se poskuša doseči oprostitev plačila protidampinških dajatev, uvedenih z Uredbo Sveta (ES) št. 992/2004.

Člen 3

Ta uredba začne veljati z dnem objave v Uradnem listu Evropske unije in ostane v veljavi za obdobje dvanajstih mesecev.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. maja 2004

Za Komisijo

Pascal LAMY

Član Komisije

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1.

1

(2)  UL L 77, 13.3.2004, str. 12.

2

(3)  UL L 112, 11.5.2000, str. 4.

3

(4)  UL L 308, 24.10.1992, str. 41.

4

(5)  UL L 80, 24.3.1994, str. 1.

5

(6)  UL L 58, 27.2.1998, str. 15.

6

(7)  UL L 182, 19.5.2004, str. 23

7

(8)  UL C 70, 20.3.2004, str. 15.

8

---

| 20.5.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | L 183/20 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

SL

Uradni list Evropske unije

L 183/20

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1003/2004

z dne 19. maja 2004

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 20. maja 2004.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. maja 2004

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1947/2002 (UL L 299, 1.11.2002, str. 17).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 19. maja 2004 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | 052 | 97,3 |
| 204 | 64,3 |
| 212 | 89,5 |
| 999 | 83,7 |
| 0707 00 05 | 052 | 106,9 |
| 096 | 64,5 |
| 999 | 85,7 |
| 0709 90 70 | 052 | 93,6 |
| 204 | 54,4 |
| 999 | 74,0 |
| 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 | 052 | 55,0 |
| 204 | 45,7 |
| 220 | 39,6 |
| 388 | 49,5 |
| 400 | 35,9 |
| 624 | 58,5 |
| 999 | 47,4 |
| 0805 50 10 | 388 | 73,7 |
| 528 | 51,4 |
| 999 | 62,6 |
| 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 | 388 | 81,0 |
| 400 | 125,2 |
| 404 | 105,0 |
| 508 | 60,7 |
| 512 | 69,7 |
| 524 | 68,7 |
| 528 | 71,8 |
| 720 | 101,4 |
| 804 | 96,6 |
| 999 | 86,7 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

052

97,3

204

64,3

212

89,5

999

83,7

0707 00 05

052

106,9

096

64,5

999

85,7

0709 90 70

052

93,6

204

54,4

999

74,0

0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50

052

55,0

204

45,7

220

39,6

388

49,5

400

35,9

624

58,5

999

47,4

0805 50 10

388

73,7

528

51,4

999

62,6

0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90

388

81,0

400

125,2

404

105,0

508

60,7

512

69,7

524

68,7

528

71,8

720

101,4

804

96,6

999

86,7

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11). Oznaka „999“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 20.5.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | L 183/22 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

SL

Uradni list Evropske unije

L 183/22

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1004/2004

z dne 18. maja 2004

o uvedbi vrednosti na enoto za določitev carinske vrednosti za nekatero pokvarljivo blago

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE-

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske Skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993, o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 (2), in zlasti člena 173(1) te uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člena 173 in 177 Uredbe (EGS) št. 2454/93 določata, da Komisija periodično določi vrednosti na enoto za proizvode iz razvrstitve v Prilogi 26 k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Člena 173 in 177 Uredbe (EGS) št. 2454/93 določata, da Komisija periodično določi vrednosti na enoto za proizvode iz razvrstitve v Prilogi 26 k tej uredbi.

| (2) | Uporaba pravil in kriterijev, določenih v zgornjih členih, za elemente, ki se sporočijo Komisiji v skladu s členom 173(2) Uredbe (EGS) št. 2454/93, ima za posledico, da se za obravnavane proizvode uvedejo vrednosti na enoto, kot so določene v Prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(2)

Uporaba pravil in kriterijev, določenih v zgornjih členih, za elemente, ki se sporočijo Komisiji v skladu s členom 173(2) Uredbe (EGS) št. 2454/93, ima za posledico, da se za obravnavane proizvode uvedejo vrednosti na enoto, kot so določene v Prilogi k tej uredbi.

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vrednosti na enoto, predvidene v členu 173(1) Uredbe (EGS) št. 2454/93, se določijo, kot je razvidno iz tabele v Prilogi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 21. maja 2004.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. maja 2004

Za Komisijo

Erkki LIIKANEN

Član Komisije

---

(1)  UL L 302, 19.19.1992, str. 1. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2700/2000 (UL L 311, 12.12.2000, str. 17).

1

(2)  UL L 253, 11.10.1993, str. 1. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2286/2003 (UL L 343, 31.12.2003, str. 1).

2

---

PRILOGA

| Tarifna št. | Poimenovanje | Znesek vrednosti na enoto za 100 kg |
| --- | --- | --- |
| Vrsta, sorte, oznaka KN | EUR
  LTL
  SEK | CYP
  LVL
  GBP | CZK
  MTL | DKK
  PLN | EEK
  SIT | HUF
  SKK |
| 1.10 | Nov krompir
  0701 90 50 | 49,70 | 29,13 | 1 587,72 | 369,80 | 777,61 | 12 745,21 |
| 171,61 | 32,41 | 21,15 | 236,92 | 11 868,03 | 1 997,64 |
| 455,44 | 33,49 | | | | |
| 1.30 | Čebula (razen sadik)
  0703 10 19 | 35,83 | 21,00 | 1 144,54 | 266,58 | 560,56 | 9 187,63 |
| 123,71 | 23,37 | 15,25 | 170,79 | 8 555,30 | 1 440,03 |
| 328,31 | 24,14 | | | | |
| 1.40 | Česen
  0703 20 00 | 131,69 | 77,20 | 4 207,20 | 979,90 | 2 060,55 | 33 772,70 |
| 454,74 | 85,89 | 56,05 | 627,81 | 31 448,31 | 5 293,40 |
| 1 206,84 | 88,75 | | | | |
| 1.50 | Por
  ex 0703 90 00 | 50,52 | 29,61 | 1 613,96 | 375,91 | 790,47 | 12 955,85 |
| 174,45 | 32,95 | 21,50 | 240,84 | 12 064,18 | 2 030,65 |
| 462,97 | 34,05 | | | | |
| 1.60 | Cvetača
  0704 10 00 | — | — | — | — | — | — |
| 1.80 | Belo in rdeče zelje
  0704 90 10 | 59,17 | 34,69 | 1 890,32 | 440,28 | 925,82 | 15 174,30 |
| 204,32 | 38,59 | 25,18 | 282,08 | 14 129,94 | 2 378,36 |
| 542,24 | 39,88 | | | | |
| 1.90 | Brokoli ali calabrese (Brassica oleracea var. italica)
  ex 0704 90 90 | 61,43 | 36,01 | 1 962,50 | 457,09 | 961,17 | 15 753,72 |
| 212,12 | 40,06 | 26,14 | 292,85 | 14 669,48 | 2 469,18 |
| 562,94 | 41,40 | | | | |
| 1.100 | Kitajsko zelje
  ex 0704 90 90 | 75,36 | 44,18 | 2 407,53 | 560,74 | 1 179,13 | 19 326,07 |
| 260,22 | 49,15 | 32,07 | 359,26 | 17 995,97 | 3 029,10 |
| 690,60 | 50,79 | | | | |
| 1.110 | Solata (v glavah)
  0705 11 00 | — | — | — | — | — | — |
| 1.130 | Korenje
  ex 0706 10 00 | 33,81 | 19,82 | 1 080,08 | 251,56 | 528,99 | 8 670,22 |
| 116,74 | 22,05 | 14,39 | 161,17 | 8 073,49 | 1 358,94 |
| 309,82 | 22,78 | | | | |
| 1.140 | Redkev
  ex 0706 90 90 | 44,01 | 25,80 | 1 405,99 | 327,47 | 688,61 | 11 286,36 |
| 151,97 | 28,70 | 18,73 | 209,80 | 10 509,59 | 1 768,98 |
| 403,31 | 29,66 | | | | |
| 1.160 | Grah (Pisum sativum)
  0708 10 00 | 438,55 | 257,08 | 14 010,49 | 3 263,19 | 6 861,88 | 112 467,20 |
| 1 514,33 | 286,02 | 186,65 | 2 090,68 | 104 726,72 | 17 627,68 |
| 4 018,91 | 295,54 | | | | |
| 1.170 | Fižol | | | | | | |
| 1.170.1 | — | Fižol (Vigna spp., Phaseolus spp.)
  ex 0708 20 00 |

Tarifna št.

Poimenovanje

Znesek vrednosti na enoto za 100 kg

Vrsta, sorte, oznaka KN

EUR

LTL

SEK

CYP

LVL

GBP

CZK

MTL

DKK

PLN

EEK

SIT

HUF

SKK

1.10

Nov krompir

0701 90 50

49,70

29,13

1 587,72

369,80

777,61

12 745,21

171,61

32,41

21,15

236,92

11 868,03

1 997,64

455,44

33,49

1.30

Čebula (razen sadik)

0703 10 19

35,83

21,00

1 144,54

266,58

560,56

9 187,63

123,71

23,37

15,25

170,79

8 555,30

1 440,03

328,31

24,14

1.40

Česen

0703 20 00

131,69

77,20

4 207,20

979,90

2 060,55

33 772,70

454,74

85,89

56,05

627,81

31 448,31

5 293,40

1 206,84

88,75

1.50

Por

ex 0703 90 00

50,52

29,61

1 613,96

375,91

790,47

12 955,85

174,45

32,95

21,50

240,84

12 064,18

2 030,65

462,97

34,05

1.60

Cvetača

0704 10 00

—

—

—

—

—

—

1.80

Belo in rdeče zelje

0704 90 10

59,17

34,69

1 890,32

440,28

925,82

15 174,30

204,32

38,59

25,18

282,08

14 129,94

2 378,36

542,24

39,88

1.90

Brokoli ali calabrese (Brassica oleracea var. italica)

ex 0704 90 90

61,43

36,01

1 962,50

457,09

961,17

15 753,72

212,12

40,06

26,14

292,85

14 669,48

2 469,18

562,94

41,40

1.100

Kitajsko zelje

ex 0704 90 90

75,36

44,18

2 407,53

560,74

1 179,13

19 326,07

260,22

49,15

32,07

359,26

17 995,97

3 029,10

690,60

50,79

1.110

Solata (v glavah)

0705 11 00

—

—

—

—

—

—

1.130

Korenje

ex 0706 10 00

33,81

19,82

1 080,08

251,56

528,99

8 670,22

116,74

22,05

14,39

161,17

8 073,49

1 358,94

309,82

22,78

1.140

Redkev

ex 0706 90 90

44,01

25,80

1 405,99

327,47

688,61

11 286,36

151,97

28,70

18,73

209,80

10 509,59

1 768,98

403,31

29,66

1.160

Grah (Pisum sativum)

0708 10 00

438,55

257,08

14 010,49

3 263,19

6 861,88

112 467,20

1 514,33

286,02

186,65

2 090,68

104 726,72

17 627,68

4 018,91

295,54

1.170

Fižol

1.170.1

—

Fižol (Vigna spp., Phaseolus spp.)

ex 0708 20 00

119,25

69,91

3 809,80

887,34

1 865,91

30 582,61

411,78

77,78

50,75

568,51

28 477,78

4 793,40

1 092,84

80,37

1.170.2

| — | Fižol (Phaseolus spp., vulgaris var. Compressus Savi)
  ex 0708 20 00 |
| --- | --- |

—

Fižol (Phaseolus spp., vulgaris var. Compressus Savi)

ex 0708 20 00

240,35

140,89

7 678,46

1 788,40

3 760,66

61 637,76

829,93

156,76

102,29

1 145,80

57 395,58

9 660,87

2 202,57

161,97

1.180

Bob

ex 0708 90 00

—

—

—

—

—

—

1.190

Okrogle artičoke

0709 10 00

—

—

—

—

—

—

1.200

Beluši:

1.200.1

| — | zeleni
  ex 0709 20 00 |
| --- | --- |

—

zeleni

ex 0709 20 00

363,83

213,28

11 623,28

2 707,19

5 692,71

93 304,25

1 256,31

237,29

154,85

1 734,45

86 882,65

14 624,15

3 334,14

245,19

1.200.2

| — | drugo
  ex 0709 20 00 |
| --- | --- |

—

drugo

ex 0709 20 00

330,76

193,89

10 566,93

2 461,15

5 175,34

84 824,56

1 142,13

215,72

140,77

1 576,82

78 986,56

13 295,08

3 031,13

222,90

1.210

Jajčevci

0709 30 00

104,96

61,53

3 353,04

780,96

1 642,21

26 916,04

362,41

68,45

44,67

500,35

25 063,56

4 218,72

961,82

70,73

1.220

Rebrasta zelena (Apium graveolens var. dulce)

ex 0709 40 00

101,77

59,66

3 251,25

757,25

1 592,35

26 098,92

351,41

66,37

43,31

485,16

24 302,68

4 090,65

932,62

68,58

1.230

Lisičke

0709 59 10

994,91

583,22

31 784,39

7 402,93

15 566,96

255 144,67

3 435,42

648,88

423,43

4 742,93

237 584,51

39 990,41

9 117,36

670,47

1.240

Paprike iz rodu Capiscum, sladke

0709 60 10

203,04

119,02

6 486,66

1 510,81

3 176,95

52 070,71

701,11

132,43

86,42

967,95

48 486,98

8 161,37

1 860,70

136,83

1.250

Janež

0709 90 50

—

—

—

—

—

—

1.270

Sladki krompir, cel, svež (za prehrano ljudi)

0714 20 10

111,23

65,20

3 553,45

827,64

1 740,36

28 524,81

384,08

72,54

47,34

530,25

26 561,60

4 470,87

1 019,31

74,96

2.10

Kostanji (Castanea spp.), sveži

ex 0802 40 00

—

—

—

—

—

—

2.30

Ananas, sveži

ex 0804 30 00

98,90

57,98

3 159,65

735,92

1 547,50

25 363,67

341,51

64,50

42,09

471,49

23 618,04

3 975,41

906,35

66,65

2.40

Avokado, svež

ex 0804 40 00

133,44

78,22

4 263,04

992,91

2 087,90

34 220,94

460,77

87,03

56,79

636,14

31 865,71

5 363,66

1 222,85

89,93

2.50

Guava in mango, svež

ex 0804 50

—

—

—

—

—

—

2.60

Sladke pomaranče, sveže:

2.60.1

| — | Rdeče in polrdeče
  0805 10 10 |
| --- | --- |

—

Rdeče in polrdeče

0805 10 10

48,60

28,49

1 552,62

361,62

760,42

12 463,47

167,82

31,70

20,68

231,69

11 605,68

1 953,48

445,37

32,75

2.60.2

| — | Navel, Naveline, Navelate, Salustiana Vernas, Valencia late, Maltese, Shamoutis Ovalis, Trovita in Hamlin
  0805 10 30 |
| --- | --- |

—

Navel, Naveline, Navelate, Salustiana Vernas, Valencia late, Maltese, Shamoutis Ovalis, Trovita in Hamlin

0805 10 30

36,77

21,55

1 174,68

273,60

575,32

9 429,62

126,97

23,98

15,65

175,29

8 780,63

1 477,96

336,96

24,78

2.60.3

| — | drugo
  0805 10 50 |
| --- | --- |

—

drugo

0805 10 50

48,60

28,49

1 552,62

361,62

760,42

12 463,47

167,82

31,70

20,68

231,69

11 605,68

1 953,48

445,37

32,75

2.70

Mandarine (vštevši tangerinke in satsuma mandarine), sveže; klementine, wilking mandarine in podobni hibridi agrumov, sveži:

2.70.1

| — | Klementine
  ex 0805 20 |
| --- | --- |

—

Klementine

ex 0805 20

86,45

50,68

2 761,82

643,26

1 352,65

22 170,10

298,51

56,38

36,79

412,12

20 644,26

3 474,86

792,23

58,26

2.70.2

| — | Monrealke in satsuma mandarine
  ex 0805 20 |
| --- | --- |

—

Monrealke in satsuma mandarine

ex 0805 20

75,02

43,98

2 396,70

558,22

1 173,82

19 239,14

259,05

48,93

31,93

357,64

17 915,01

3 015,47

687,49

50,56

2.70.3

| — | Mandarine in wilking mandarine
  ex 0805 20 50 |
| --- | --- |

—

Mandarine in wilking mandarine

ex 0805 20 50

71,22

41,75

2 275,27

529,93

1 114,35

18 264,37

245,92

46,45

30,31

339,52

17 007,34

2 862,69

652,66

48,00

2.70.4

| — | Tangerinke in druge
  ex 0805 20 70
  ex 0805 20 90 |
| --- | --- |

—

Tangerinke in druge

ex 0805 20 70

ex 0805 20 90

34,35

20,13

1 097,29

255,57

537,57

8 808,34

118,60

22,40

14,62

163,74

8 202,11

1 380,59

314,76

23,15

2.85

Limete (Citrus aurantifolia), sveže

0805 50 90

109,86

64,40

3 509,70

817,45

1 718,94

28 173,65

379,35

71,65

46,76

523,73

26 234,62

4 415,83

1 006,76

74,03

2.90

Grenivke, sveže:

2.90.1

| — | bele
  ex 0805 40 00 |
| --- | --- |

—

bele

ex 0805 40 00

58,01

34,01

1 853,23

431,64

907,65

14 876,51

200,31

37,83

24,69

276,54

13 852,64

2 331,69

531,60

39,09

2.90.2

| — | rožnate
  ex 0805 40 00 |
| --- | --- |

—

rožnate

ex 0805 40 00

58,94

34,55

1 882,97

438,56

922,22

15 115,24

203,52

38,44

25,08

280,98

14 074,94

2 369,11

540,13

39,72

2.100

Namizno grozdje

0806 10 10

165,36

96,93

5 282,67

1 230,39

2 587,28

42 405,85

570,80

107,85

70,38

788,29

39 487,30

6 646,53

1 515,33

111,43

2.110

Lubenice

0807 11 00

50,05

29,34

1 598,95

372,41

783,11

12 835,32

172,82

32,64

21,30

238,60

11 951,94

2 011,76

458,66

33,73

2.120

Melone (razen lubenic)

2.120.1

| — | Amarillo, Cuper, Honey dew (vključno Cantalene), Onteniente, Piel de Sapo (vključno Verde Liso), Rochet, Tendral, Futuro
  ex 0807 19 00 |
| --- | --- |

—

Amarillo, Cuper, Honey dew (vključno Cantalene), Onteniente, Piel de Sapo (vključno Verde Liso), Rochet, Tendral, Futuro

ex 0807 19 00

49,91

29,26

1 594,56

371,39

780,96

12 800,09

172,35

32,55

21,24

237,94

11 919,13

2 006,24

457,40

33,64

2.120.2

| — | drugo
  ex 0807 19 00 |
| --- | --- |

—

drugo

ex 0807 19 00

89,70

52,58

2 865,60

667,43

1 403,48

23 003,21

309,73

58,50

38,18

427,61

21 420,03

3 605,44

822,00

60,45

2.140

Hruške

2.140.1

| — | Hruške - Nashi (Pyrus pyrifolia)
  ex 0808 20 50 |
| --- | --- |

—

Hruške - Nashi (Pyrus pyrifolia)

ex 0808 20 50

54,31

31,84

1 735,11

404,13

849,80

13 928,34

187,54

35,42

23,12

258,92

12 969,73

2 183,07

497,72

36,60

2.140.2

| — | Drugo
  ex 0808 20 50 |
| --- | --- |

—

Drugo

ex 0808 20 50

79,81

46,78

2 549,61

593,83

1 248,71

20 466,61

275,57

52,05

33,97

380,46

19 058,01

3 207,86

731,36

53,78

2.150

Marelice

0809 10 00

608,11

356,47

19 427,29

4 524,82

9 514,85

155 949,81

2 099,80

396,61

258,81

2 898,98

145 216,67

24 442,98

5 572,72

409,81

2.160

Češnje

0809 20 95

0809 20 05

338,62

2 519,74

3 097,80

228,13

228,13

228,13

2.170

Breskve

0809 30 90

172,94

101,38

5 524,83

1 286,79

2 705,88

44 349,77

597,15

112,79

73,60

824,43

41 297,43

6 951,21

1 584,80

116,54

2.180

Nektarine

ex 0809 30 10

209,78

122,97

6 701,93

1 560,95

3 282,39

53 798,82

724,38

136,82

89,28

1 000,08

50 096,16

8 432,22

1 922,45

141,37

2.190

Slive

0809 40 05

129,50

75,91

4 137,02

963,56

2 026,18

33 209,35

447,15

84,46

55,11

617,34

30 923,74

5 205,11

1 186,71

87,27

2.200

Jagode

0810 10 00

890,35

521,92

28 444,01

6 624,92

13 930,95

228 330,26

3 074,38

580,69

378,93

4 244,48

212 615,58

35 787,62

8 159,17

600,01

2.205

Maline

0810 20 10

304,95

178,76

9 742,24

2 269,07

4 771,43

78 204,43

1 052,99

198,89

129,79

1 453,76

72 822,06

12 257,47

2 794,56

205,51

2.210

Sadeži vrste Vaccinium myrtillus

0810 40 30

1 605,61

941,21

51 294,42

11 947,34

25 122,34

411 758,68

5 544,17

1 047,18

683,35

7 654,26

383 419,67

64 537,49

14 713,81

1 082,02

2.220

Kivi (Actinidia chinensis Planch.)

0810 50 00

124,51

72,99

3 977,84

926,48

1 948,22

31 931,54

429,95

81,21

52,99

593,58

29 733,87

5 004,83

1 141,04

83,91

2.230

Granatna jabolka

ex 0810 90 95

241,37

141,49

7 711,05

1 795,99

3 776,62

61 899,34

833,45

157,42

102,73

1 150,66

57 639,16

9 701,87

2 211,91

162,66

2.240

Kaki (vključno s persimonom)

ex 0810 90 95

246,31

144,38

7 868,74

1 832,74

3 853,85

63 165,22

850,50

160,64

104,83

1 174,19

58 817,92

9 900,28

2 257,15

165,99

2.250

Liči

ex 0810 90

—

—

—

—

—

—

---

| 20.5.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | L 183/28 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

SL

Uradni list Evropske unije

L 183/28

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1005/2004

z dne 19. maja 2004

o posebnem intervencijskem ukrepu za oves na Finskem in Švedskem

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 z dne 30. junija 1992 o skupni ureditvi trga za žita (1) in zlasti člena 6 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Oves je eden od proizvodov, ki ga zajema Skupna ureditev trga za žita. Vendar pa ni vključen med osnovna žita iz člena 4 Uredbe (EGS) št. 1766/92, za katere je predviden intervencijski odkup. |
| --- | --- |

(1)

Oves je eden od proizvodov, ki ga zajema Skupna ureditev trga za žita. Vendar pa ni vključen med osnovna žita iz člena 4 Uredbe (EGS) št. 1766/92, za katere je predviden intervencijski odkup.

| (2) | Na Finskem in Švedskem je oves pomemben tradicionalni pridelek in je dobro prilagojen podnebnim razmeram v teh državah. V teh dveh državah proizvodnja močno presega potrebe, zaradi česar sta ti dve državi prisiljeni, da se znebita presežkov tako, da jih izvozita v tretje države. Članstvo v Skupnosti ni spremenilo razmer pred vstopom v Skupnost. |
| --- | --- |

(2)

Na Finskem in Švedskem je oves pomemben tradicionalni pridelek in je dobro prilagojen podnebnim razmeram v teh državah. V teh dveh državah proizvodnja močno presega potrebe, zaradi česar sta ti dve državi prisiljeni, da se znebita presežkov tako, da jih izvozita v tretje države. Članstvo v Skupnosti ni spremenilo razmer pred vstopom v Skupnost.

| (3) | Kakršno koli zmanjšanje količine ovsa, pridelanega na Finskem in Švedskem, bi koristilo drugim vrstam žita, ki so pokrite z intervencijsko ureditvijo, zlasti ječmenu. Za proizvodnjo ječmena so značilni presežki tako v teh dveh državah kot v Skupnosti v celoti. Prehod iz ovsa na ječmen bi dodatno poslabšal razmere in ustvaril nadaljnje presežke. Zaradi vsega tega je nujno zagotoviti nadaljnji izvoz ovsa v tretje države. |
| --- | --- |

(3)

Kakršno koli zmanjšanje količine ovsa, pridelanega na Finskem in Švedskem, bi koristilo drugim vrstam žita, ki so pokrite z intervencijsko ureditvijo, zlasti ječmenu. Za proizvodnjo ječmena so značilni presežki tako v teh dveh državah kot v Skupnosti v celoti. Prehod iz ovsa na ječmen bi dodatno poslabšal razmere in ustvaril nadaljnje presežke. Zaradi vsega tega je nujno zagotoviti nadaljnji izvoz ovsa v tretje države.

| (4) | V skladu s členom 13 Uredbe (EGS) št. 1766/92 se za oves lahko odobrijo nadomestila. Geografski položaj Finske in Švedske ti dve državi z vidika izvoza postavlja v manj ugoden položaj v primerjavi z drugimi državami članicami. Določitev nadomestila na podlagi člena 13 koristi predvsem drugim državam članicam. Možno je torej pričakovati, da bo na Finskem in Švedskem proizvodnjo ovsa vse bolj nadomeščala proizvodnja ječmena. Posledično je možno v naslednjih letih pričakovati, da bodo v intervencijska skladišča na Finskem in Švedskem prišle občutne količine ječmena na podlagi člena 4 Uredbe (EGS) št. 1766/92, pri čemer je izvoz v tretje države edina možnost za odstranitev teh količin. Izvoz iz intervencijskih skladišč je za proračun Skupnosti bolj obremenjujoč kot neposredni izvoz. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 13 Uredbe (EGS) št. 1766/92 se za oves lahko odobrijo nadomestila. Geografski položaj Finske in Švedske ti dve državi z vidika izvoza postavlja v manj ugoden položaj v primerjavi z drugimi državami članicami. Določitev nadomestila na podlagi člena 13 koristi predvsem drugim državam članicam. Možno je torej pričakovati, da bo na Finskem in Švedskem proizvodnjo ovsa vse bolj nadomeščala proizvodnja ječmena. Posledično je možno v naslednjih letih pričakovati, da bodo v intervencijska skladišča na Finskem in Švedskem prišle občutne količine ječmena na podlagi člena 4 Uredbe (EGS) št. 1766/92, pri čemer je izvoz v tretje države edina možnost za odstranitev teh količin. Izvoz iz intervencijskih skladišč je za proračun Skupnosti bolj obremenjujoč kot neposredni izvoz.

| (5) | Tem dodatnim stroškom se je moč izogniti z uvedbo posebnega intervencijskega ukrepa v smislu člena 6 Uredbe (EGS) št. 1766/92. Ta intervencijski ukrep se sprejme v obliki ukrepa, namenjenega razbremenitvi trga ovsa na Finskem in Švedskem. Odobritev nadomestila na podlagi natečaja, ki bi veljal izključno za proizvodnjo ovsa v teh dveh državah in izvoz ovsa iz teh dveh držav, bi bil najprimernejši ukrep v sedanjih razmerah. |
| --- | --- |

(5)

Tem dodatnim stroškom se je moč izogniti z uvedbo posebnega intervencijskega ukrepa v smislu člena 6 Uredbe (EGS) št. 1766/92. Ta intervencijski ukrep se sprejme v obliki ukrepa, namenjenega razbremenitvi trga ovsa na Finskem in Švedskem. Odobritev nadomestila na podlagi natečaja, ki bi veljal izključno za proizvodnjo ovsa v teh dveh državah in izvoz ovsa iz teh dveh držav, bi bil najprimernejši ukrep v sedanjih razmerah.

| (6) | Zaradi narave in ciljev navedenega ukrepa je primerno v zvezi z njim smiselno uporabiti člen 13 Uredbe (EGS) št. 1766/92 in uredbe, ki predpisujejo izvajanje navedene uredbe, zlasti Uredbo Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil izvajanja Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 o odobritvi nadomestil za žita in o ukrepih v primeru motenj na trgu žita (2). |
| --- | --- |

(6)

Zaradi narave in ciljev navedenega ukrepa je primerno v zvezi z njim smiselno uporabiti člen 13 Uredbe (EGS) št. 1766/92 in uredbe, ki predpisujejo izvajanje navedene uredbe, zlasti Uredbo Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil izvajanja Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 o odobritvi nadomestil za žita in o ukrepih v primeru motenj na trgu žita (2).

| (7) | Uredba (ES) št. 1501/95 od ponudnikov med drugim zahteva, da oddajo prošnjo za pridobitev izvoznega dovoljenja. Potrebno je določiti višino varščine. |
| --- | --- |

(7)

Uredba (ES) št. 1501/95 od ponudnikov med drugim zahteva, da oddajo prošnjo za pridobitev izvoznega dovoljenja. Potrebno je določiti višino varščine.

| (8) | Zadevno žito je treba dejansko izvoziti iz držav članic, v zvezi s katerimi je bil sprejet posebni intervencijski ukrep. Zato je uporabo izvoznih dovoljenj potrebno omejiti na izvoz iz države članice, v kateri je bila vložena prošnja za dovoljenje in na oves, pridelan na Finskem in Švedskem. |
| --- | --- |

(8)

Zadevno žito je treba dejansko izvoziti iz držav članic, v zvezi s katerimi je bil sprejet posebni intervencijski ukrep. Zato je uporabo izvoznih dovoljenj potrebno omejiti na izvoz iz države članice, v kateri je bila vložena prošnja za dovoljenje in na oves, pridelan na Finskem in Švedskem.

| (9) | Zaradi zagotovitve enake obravnave vseh udeležencev je treba določiti enako obdobje veljavnosti za vsa izdana dovoljenja. |
| --- | --- |

(9)

Zaradi zagotovitve enake obravnave vseh udeležencev je treba določiti enako obdobje veljavnosti za vsa izdana dovoljenja.

| (10) | Za zagotovitev nemotenega poteka postopka natečaja za izvoz je treba predpisati najmanjšo količino ter časovni rok in obrazec za oddajo ponudb pristojnim agencijam. |
| --- | --- |

(10)

Za zagotovitev nemotenega poteka postopka natečaja za izvoz je treba predpisati najmanjšo količino ter časovni rok in obrazec za oddajo ponudb pristojnim agencijam.

| (11) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita — |
| --- | --- |

(11)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita —

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Izvede se posebni intervencijski ukrep v obliki izvoznega nadomestila za 100 000 ton ovsa, pridelanega na Finskem in Švedskem in namenjenega za izvoz iz Finske in Švedske, v vse tretje države razen Bolgarije in Romunije.

Za navedeno nadomestilo se smiselno uporablja člen 13 Uredbe (EGS) št. 1766/92 in uredbe, ki predpisujejo izvajanje navedene uredbe.

2.   Izvajanje ukrepa iz prvega odstavka je v pristojnosti odgovorne finske in švedske intervencijske agencije.

Člen 2

1.   Zaradi določitve nadomestila iz člena 1(1), se izvede natečaj za zbiranje ponudb.

2.   Natečaj za zbiranje ponudb se nanaša na količino ovsa iz člena 1(1) za izvoz v tretje države z izjemo Bolgarije in Romunije.

3.   Natečaj se razpiše do 15. julija 2004. V obdobju veljavnosti natečaja se odobrijo tedenske količine, v zvezi s katerimi se časovni roki za oddajo ponudb določijo v obvestilu o razpisu natečaja.

Ne glede na člen 4(4) Uredbe (ES) št. 1501/95 je rok za oddajo ponudb v okviru prvega delnega natečaja 27. maja 2004.

4.   Ponudbe se predložijo finski in švedski intervencijski agenciji, navedenima v obvestilu o razpisu natečaja.

5.   Natečaj se izvede v skladu s to Uredbo (ES) št. 1501/95.

Člen 3

Ponudba je veljavna samo, če:

| (a) | se nanaša na količino najmanj 1 000 ton; |
| --- | --- |

(a)

se nanaša na količino najmanj 1 000 ton;

| (b) | jo spremlja pisna izjava ponudnika, da se ponudba nanaša izključno na oves, pridelan na Finskem in Švedskem in namenjen za izvoz iz teh dveh držav. |
| --- | --- |

(b)

jo spremlja pisna izjava ponudnika, da se ponudba nanaša izključno na oves, pridelan na Finskem in Švedskem in namenjen za izvoz iz teh dveh držav.

Če pogoj iz pododstavka b) ni izpolnjen, se varščina iz člena 12 Uredbe Komisije (ES) št. 1342/2003 (3) zaseže, razen v primerih višje sile.

Člen 4

V skladu z razpisnim postopkom iz člena 2, se v polje 20 prošnje za dovoljenje in v izvoznih dovoljenjih vnese ena od naslednjih navedb:

| — | Asetus (EY) N:o .../Todistus on voimassa ainoastaan Suomessa ja Ruotsissa, |
| --- | --- |

—

Asetus (EY) N:o .../Todistus on voimassa ainoastaan Suomessa ja Ruotsissa,

| — | Förordning (EG) nr .../2004 Licensen giltig endast i Finland och Sverige. |
| --- | --- |

—

Förordning (EG) nr .../2004 Licensen giltig endast i Finland och Sverige.

Člen 5

Nadomestilo velja izključno za izvoz iz Finske in Švedske.

Člen 6

Varščina iz člena 5(3)(a) Uredbe (ES) št. 1501/95 znaša 12 evrov za vsako tono.

Člen 7

1.   Ne glede na člen 23(1) Uredbe Komisije (ES) št. 1291/2000 (4), se šteje, zaradi določitve obdobja njihove veljavnosti, da so izvozna dovoljenja, izdana na podlagi člena 8(1) Uredbe (ES) št. 1501/95, izdana na dan oddaje ponudbe.

2.   Izvozna dovoljenja, izdana na podlagi tega natečaja iz člena 2, veljajo od dneva njihove izdaje v skladu s prvim odstavkom tega člena do poteka četrtega meseca od dneva izdaje.

3.   Ne glede na člen 11 Uredbe (ES) št. 1291/2000 veljajo izvozna dovoljenja, izdana na podlagi tega natečaja iz člena 2 te uredbe, izključno na Finskem in Švedskem.

Člen 8

Finska in švedska intervencijska agencija posredujeta Komisiji oddane ponudbe najpozneje v eni uri in pol po izteku roka za tedensko oddajo ponudb, določenega v obvestilu o razpisu natečaja. Posredovane morajo biti na elektronski naslov in v obliki, prikazani v Prilogi.

Če finska in švedska intervencijska agencija ne prejmeta nobene ponudbe, o tem obvestita Komisijo v roku iz prvega odstavka.

Ura za oddajo ponudb je določena po belgijskem času.

Člen 9

Uredba (ES) št. 1814/2003 je ukinjena.

Člen 10

Ta uredba začne veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. maja 2004.

Za Komisijo

Franz FISCHLER

Član Komisije

---

(1)  UL L 181, 1.7.1992, str. 21. Uredba , kakor je nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1104/2003 (UL L 158, 27.6.2003, str.1).

1

(2)  UL L 147, 30.6.1995, str. 7. Uredba , kakor je nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 777/2004 (UL L 123, 27.4.2004, str. 50).

2

(3)  UL L 189, 29.7.2003, str. 12.

3

(4)  UL L 152, 24.6.2000, str. 1..

4

---

PRILOGA

Natečaj za nadomestilo za izvoz ovsa iz Finske in Švedske v vse tretje države

[Uredba (ES) št. 1005/2004 (1)]

(Rok za oddajo ponudb)

| 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- |
| Številka ponudnika | Količina v tonah | Znesek izvoznega nadomestila euro/t) |
| 1 | | |
| 2 | | |
| 3 | | |
| itd. | | |

1

2

3

Številka ponudnika

Količina v tonah

Znesek izvoznega nadomestila euro/t)

1

2

3

itd.

---

(1)  Elektronski naslov za pošiljanje obvestil: agri-c1-revente-marche-ue@cec.eu.int

---

| 20.5.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | L 183/31 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

SL

Uradni list Evropske unije

L 183/31

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1006/2004

z dne 19. maja 2004

o določitvi, v kakšnem obsegu se lahko ugodi zahtevkom za uvozna dovoljenja, vloženim za podkvoto II za zamrznjeno goveje in telečje meso, predvideno z Uredbo (ES) št. 780/2003

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1254/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za goveje in telečje meso (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 2341/2003 z dne 29. decembra 2003, ki odstopa od Uredbe (ES) št. 780/2003, kar zadeva tarifno podkvoto za zamrznjeno goveje in telečje meso z oznako KN 0202 in za proizvode z oznako KN 0206 29 91 (2) in zlasti člena 1(3),

ob upoštevanju naslednjega:

Člen 1(2)(a)(ii) Uredbe Komisije (ES) št. 2341/2003 določa, da je količina, za katero lahko odobreni gospodarski subjekti predložijo zahtevek za uvozno dovoljenje v okviru podkvote II za obdobje od 3. do 7. maja 2004, 5 742 ton. Ta količina je bila v skladu s členom 1 Uredbe (ES) št. 385/2004 zmanjšana na 5 708,65929 ton. Ker zaprošeno število uvoznih dovoljenj presega razpoložljivo količino, je treba določiti enoten odstotek znižanja v skladu s členom 1(3) Uredbe (ES) št. 2341/2003 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vsakemu zahtevku za uvozno dovoljenje, vloženemu v skladu s prvim odstavkom člena 12(2) Uredbe (ES) št. 780/2003 (3) v obdobju od 3. do 7. maja 2004, se ugodi v višini 3,67984 % zaprošenih količin.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 20. maja 2004.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. maja 2004

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 21. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1782/2003 (UL L 270, 21.10.2003, str. 1).

1

(2)  UL L 346, 31.12.2003, str. 33. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 385/2004 (UL L 64, 2.3.2004, str. 24).

2

(3)  UL L 114, 8.5.2003, str. 8.

3

---

| 20.5.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | L 183/32 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

SL

Uradni list Evropske unije

L 183/32

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1007/2004

z dne 19. maja 2004

o spremembi uvoznih dajatvah v sektorju za riž

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 3072/95 z dne 22. decembra 1995 o skupni ureditvi trga za riž (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1503/96 z dne 29. junija 98 o podrobnih pravilih uporabe Uredbe Sveta (ES) 3072/95 glede uvoznih dajatev v sektorju za riž (2), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 963/2004 določa uvozne dajatve v sektorju za riž (3). |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 963/2004 določa uvozne dajatve v sektorju za riž (3).

| (2) | Člen 4(1) Uredbe (ES) št. 1503/96 določa, da je treba opraviti ustrezno uskladitev, če se v obdobju uporabe povprečna izračunana uvozna dajatev od fiksne dajatve razlikuje za 10 EUR na tono. Takšna razlika se je že pojavila. Zato je treba prilagoditi uvozne dajatve, določene z Uredbo (ES) št. 963/2004 – |
| --- | --- |

(2)

Člen 4(1) Uredbe (ES) št. 1503/96 določa, da je treba opraviti ustrezno uskladitev, če se v obdobju uporabe povprečna izračunana uvozna dajatev od fiksne dajatve razlikuje za 10 EUR na tono. Takšna razlika se je že pojavila. Zato je treba prilagoditi uvozne dajatve, določene z Uredbo (ES) št. 963/2004 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Prilogi I in II k Uredbi (ES) št. 963/2004 se zamenjata s prilogama I in II te uredbe.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 20. maja 2004.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. maja 2004

Za Komisijo

Franz FISCHLER

Član komisije

---

(1)  UL L 329, 30.12.1995, str. 18. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 411/2002 (UL L 62, 5.3.2002, str. 27).

1

(2)  UL L 189, 30.7.1996, str. 71. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2294/2003 (UL L 340, 24.12.2003, str. 12).

2

(3)  UL L 178, 13.5.2004, str. 8.

3

---

PRILOGA I

Uvozne dajatve za riž in lomljen riž

| v EUR/t |
| --- |
| Oznaka KN | Uvozna dajatev (5) |
| Tretje države (razen AKP in Bangladeša) (3) | AKP (1)
   (2)
   (3) | Bangladeš (4) | Basmati
  Indija in Pakistan (6) | Egipt (8) |
| 1006 10 21 | (7) | 69,51 | 101,16 | | 158,25 |
| 1006 10 23 | (7) | 69,51 | 101,16 | | 158,25 |
| 1006 10 25 | (7) | 69,51 | 101,16 | | 158,25 |
| 1006 10 27 | (7) | 69,51 | 101,16 | | 158,25 |
| 1006 10 92 | (7) | 69,51 | 101,16 | | 158,25 |
| 1006 10 94 | (7) | 69,51 | 101,16 | | 158,25 |
| 1006 10 96 | (7) | 69,51 | 101,16 | | 158,25 |
| 1006 10 98 | (7) | 69,51 | 101,16 | | 158,25 |
| 1006 20 11 | 247,13 | 82,16 | 119,23 | | 185,35 |
| 1006 20 13 | 247,13 | 82,16 | 119,23 | | 185,35 |
| 1006 20 15 | 247,13 | 82,16 | 119,23 | | 185,35 |
| 1006 20 17 | 203,91 | 67,03 | 97,61 | 0,00 | 152,93 |
| 1006 20 92 | 247,13 | 82,16 | 119,23 | | 185,35 |
| 1006 20 94 | 247,13 | 82,16 | 119,23 | | 185,35 |
| 1006 20 96 | 247,13 | 82,16 | 119,23 | | 185,35 |
| 1006 20 98 | 203,91 | 67,03 | 97,61 | 0,00 | 152,93 |
| 1006 30 21 | 402,53 | 128,49 | 186,36 | | 301,90 |
| 1006 30 23 | 402,53 | 128,49 | 186,36 | | 301,90 |
| 1006 30 25 | 402,53 | 128,49 | 186,36 | | 301,90 |
| 1006 30 27 | (7) | 133,21 | 193,09 | | 312,00 |
| 1006 30 42 | 402,53 | 128,49 | 186,36 | | 301,90 |
| 1006 30 44 | 402,53 | 128,49 | 186,36 | | 301,90 |
| 1006 30 46 | 402,53 | 128,49 | 186,36 | | 301,90 |
| 1006 30 48 | (7) | 133,21 | 193,09 | | 312,00 |
| 1006 30 61 | 402,53 | 128,49 | 186,36 | | 301,90 |
| 1006 30 63 | 402,53 | 128,49 | 186,36 | | 301,90 |
| 1006 30 65 | 402,53 | 128,49 | 186,36 | | 301,90 |
| 1006 30 67 | (7) | 133,21 | 193,09 | | 312,00 |
| 1006 30 92 | 402,53 | 128,49 | 186,36 | | 301,90 |
| 1006 30 94 | 402,53 | 128,49 | 186,36 | | 301,90 |
| 1006 30 96 | 402,53 | 128,49 | 186,36 | | 301,90 |
| 1006 30 98 | (7) | 133,21 | 193,09 | | 312,00 |
| 1006 40 00 | (7) | 41,18 | (7) | | 96,00 |

v EUR/t

Oznaka KN

Uvozna dajatev (5)

Tretje države (razen AKP in Bangladeša) (3)

AKP (1)
   (2)
   (3)

Bangladeš (4)

Basmati

Indija in Pakistan (6)

Egipt (8)

1006 10 21

(7)

69,51

101,16

158,25

1006 10 23

(7)

69,51

101,16

158,25

1006 10 25

(7)

69,51

101,16

158,25

1006 10 27

(7)

69,51

101,16

158,25

1006 10 92

(7)

69,51

101,16

158,25

1006 10 94

(7)

69,51

101,16

158,25

1006 10 96

(7)

69,51

101,16

158,25

1006 10 98

(7)

69,51

101,16

158,25

1006 20 11

247,13

82,16

119,23

185,35

1006 20 13

247,13

82,16

119,23

185,35

1006 20 15

247,13

82,16

119,23

185,35

1006 20 17

203,91

67,03

97,61

0,00

152,93

1006 20 92

247,13

82,16

119,23

185,35

1006 20 94

247,13

82,16

119,23

185,35

1006 20 96

247,13

82,16

119,23

185,35

1006 20 98

203,91

67,03

97,61

0,00

152,93

1006 30 21

402,53

128,49

186,36

301,90

1006 30 23

402,53

128,49

186,36

301,90

1006 30 25

402,53

128,49

186,36

301,90

1006 30 27

(7)

133,21

193,09

312,00

1006 30 42

402,53

128,49

186,36

301,90

1006 30 44

402,53

128,49

186,36

301,90

1006 30 46

402,53

128,49

186,36

301,90

1006 30 48

(7)

133,21

193,09

312,00

1006 30 61

402,53

128,49

186,36

301,90

1006 30 63

402,53

128,49

186,36

301,90

1006 30 65

402,53

128,49

186,36

301,90

1006 30 67

(7)

133,21

193,09

312,00

1006 30 92

402,53

128,49

186,36

301,90

1006 30 94

402,53

128,49

186,36

301,90

1006 30 96

402,53

128,49

186,36

301,90

1006 30 98

(7)

133,21

193,09

312,00

1006 40 00

(7)

41,18

(7)

96,00

---

(1)  Dajatev za uvoz riža s poreklom iz držav AKP velja v okviru režima, določenega z Uredbo Sveta (ES) št. 2286/2002 (UL L 348, 21.12.2002, str. 5) in spremenjeno Uredbo Komisije (ES) št. 638/2003 (UL L 93, 10.4.2003, str. 3).

(2)  V skladu z Uredbo (ES) št. 1706/98 se dajatve ne uporabljajo za proizvode s poreklom iz afriških karibskih in pacifiških držav ki se uvažajo neposredno v čezmorski departma Reunion.

(3)  Dajatev za uvoz riža v čezmorski departma Reunion je določena v členu 11(3) Uredbe (ES) št. 3072/95.

(4)  Dajatev za uvoz riža, razen lomljenega riža, (oznaka KN 1006 40 00) s poreklom iz Bangladeša velja v okviru režima, določenega z Uredbo Sveta (EGS) št. 3491/90 (UL L 337, 4.12.1990, str. 1) in spremenjeno Uredbo Komisije (EGS) št. 862/91 (UL L 88, 9.4.1991, str. 7).

(5)  Uvoz izdelkov s poreklom iz ČDO je oproščen davka; v skladu s členom 101(1) spremenjene Odločbe Sveta 91/482/EGS (UL L 263, 19.9.1991, str. 1).

(6)  Za oluščen riž sorte Basmati s poreklom iz Indije in Pakistana velja znižanje za 250 EUR/t (člen 4a spremenjene Uredbe (ES) št. 1503/96).

(7)  Dajatve, določene v skupni carinski tarifi.

(8)  Dajatev za uvoz riža s poreklom in prihajajoč iz Egipta velja v okviru režima, določenega z Uredbo Sveta (ES) št. 2184/96 (UL L 292, 15.11.1996, str. 1) in Uredbo Komisije (ES) št. 196/97 (UL L 31, 1.2.1997, str. 53).

---

PRILOGA II

o izračunu uvoznih dajatev v sektorju za riž

| | Neoluščen | Riž sorte indica | Riž sorte japonica | Lomljen |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Oluščen | Brušen | Oluščen | Brušen |
| 1. | Uvozna dajatev (EUR/t) |

Neoluščen

Riž sorte indica

Riž sorte japonica

Lomljen

Oluščen

Brušen

Oluščen

Brušen

1.

Uvozna dajatev (EUR/t)

(1)

203,91

416,00

247,13

402,53

(1)

Podatki za izračun:

| (a) | CIF cena Arag (EUR/t) |
| --- | --- |

(a)

CIF cena Arag (EUR/t)

—

340,32

227,43

321,29

404,74

—

| (b) | Fob cena (EUR/t) |
| --- | --- |

(b)

Fob cena (EUR/t)

—

—

—

296,25

379,70

—

| (c) | Voznina (EUR/t) |
| --- | --- |

(c)

Voznina (EUR/t)

—

—

—

25,04

25,04

—

| (d) | Vir |
| --- | --- |

(d)

Vir

—

USDA in operaterji

USDA in operaterji

Operaterji

Operaterji

—

---

(1)  Dajatve, določene v skupni carinski tarifi.

---

| 20.5.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | L 183/35 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

SL

Uradni list Evropske unije

L 183/35

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1008/2004

z dne 19. maja 2004

o uvedbi začasne protisubvencijske dajatve na uvoz nekaterih sistemov grafitnih elektrod s poreklom iz Indije

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2026/97 z dne 6. oktobra 1997 o zaščiti pred subvencioniranim uvozom iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 461/2004 z dne 8. marca 2004 (2) („osnovna uredba“) in zlasti člena 12 Uredbe,

po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   SPLOŠNO

| (1) | 21. avgusta 2003 je Komisija z obvestilom („obvestilo o začetku postopka“), objavljenem v Uradnem listu Evropske unije
   (3) napovedala začetek protisubvencijskega postopka v zvezi z uvozom nekaterih sistemov grafitnih elektrod s poreklom iz Indije v Skupnost. |
| --- | --- |

(1)

21. avgusta 2003 je Komisija z obvestilom („obvestilo o začetku postopka“), objavljenem v Uradnem listu Evropske unije
   (3) napovedala začetek protisubvencijskega postopka v zvezi z uvozom nekaterih sistemov grafitnih elektrod s poreklom iz Indije v Skupnost.

| (2) | Začetek postopka je posledica pritožbe, ki jo je julija 2003 v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo večji del, v tem primeru več kot 50 % celotne proizvodnje nekaterih sistemov grafitnih elektrod v Skupnosti, vložilo Evropsko združenje za ogljik in grafit (ECGA). Pritožba je vsebovala dokaze o subvencioniranju tega proizvoda in o posledični materialni škodi, kar je zadostovalo za upravičenost začetka protisubvencijskega postopka. |
| --- | --- |

(2)

Začetek postopka je posledica pritožbe, ki jo je julija 2003 v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo večji del, v tem primeru več kot 50 % celotne proizvodnje nekaterih sistemov grafitnih elektrod v Skupnosti, vložilo Evropsko združenje za ogljik in grafit (ECGA). Pritožba je vsebovala dokaze o subvencioniranju tega proizvoda in o posledični materialni škodi, kar je zadostovalo za upravičenost začetka protisubvencijskega postopka.

| (3) | Pred začetkom postopka in v skladu s členom 10(9) osnovne uredbe je Komisija indijsko vlado obvestila („IV“), da je prejela pravilno dokumentirano pritožbo, ki domneva, da je subvencionirani uvoz nekaterih sistemov grafitnih elektrod s poreklom iz Indije povzročil materialno škodo proizvajalcem iz Skupnosti. IV je bila povabljena na posvetovanje, katerega cilj je bilo pojasniti stanje v zvezi z vsebino pritožbe ter priti do skupne rešitve. Čeprav IV ni zahtevala nobenega posvetovanja, se je upoštevalo pisne pripombe IV v zvezi z obtožbami iz pritožbe glede subvencioniranega uvoza in materialne škode, ki so jo utrpeli proizvajalci Skupnosti. |
| --- | --- |

(3)

Pred začetkom postopka in v skladu s členom 10(9) osnovne uredbe je Komisija indijsko vlado obvestila („IV“), da je prejela pravilno dokumentirano pritožbo, ki domneva, da je subvencionirani uvoz nekaterih sistemov grafitnih elektrod s poreklom iz Indije povzročil materialno škodo proizvajalcem iz Skupnosti. IV je bila povabljena na posvetovanje, katerega cilj je bilo pojasniti stanje v zvezi z vsebino pritožbe ter priti do skupne rešitve. Čeprav IV ni zahtevala nobenega posvetovanja, se je upoštevalo pisne pripombe IV v zvezi z obtožbami iz pritožbe glede subvencioniranega uvoza in materialne škode, ki so jo utrpeli proizvajalci Skupnosti.

| (4) | Začetek vzporednega protisubvencijskega postopka glede uvoza istega proizvoda s poreklom iz Indije v Skupnost je bil napovedan z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (4) isti dan. |
| --- | --- |

(4)

Začetek vzporednega protisubvencijskega postopka glede uvoza istega proizvoda s poreklom iz Indije v Skupnost je bil napovedan z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (4) isti dan.

| (5) | Komisija je pritožniku in drugim znanim proizvajalcem, proizvajalcem izvoznikom, uvoznikom, uporabnikom in dobaviteljem iz Skupnosti kot tudi predstavnikom iz Indije uradno svetovala, naj sodelujejo v začetem postopku. Neposredno vpletene stranke so dobile priložnost, da pisno predstavijo svoje vidike in zaprosijo za zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku postopka. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je pritožniku in drugim znanim proizvajalcem, proizvajalcem izvoznikom, uvoznikom, uporabnikom in dobaviteljem iz Skupnosti kot tudi predstavnikom iz Indije uradno svetovala, naj sodelujejo v začetem postopku. Neposredno vpletene stranke so dobile priložnost, da pisno predstavijo svoje vidike in zaprosijo za zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku postopka.

| (6) | Dva proizvajalca izvoznika v Indiji, IV in proizvajalci Skupnosti, uporabniki in uvozniki/trgovci so pisno predstavili svoje vidike. Vse stranke, ki so za to zaprosile v navedenem roku, ter podale razloge, zakaj bi jih bilo treba zaslišati, so dobile priložnost za zaslišanje. |
| --- | --- |

(6)

Dva proizvajalca izvoznika v Indiji, IV in proizvajalci Skupnosti, uporabniki in uvozniki/trgovci so pisno predstavili svoje vidike. Vse stranke, ki so za to zaprosile v navedenem roku, ter podale razloge, zakaj bi jih bilo treba zaslišati, so dobile priložnost za zaslišanje.

2.   VZORČENJE

| (7) | Ob upoštevanju številnih nepovezanih uvoznikov v Skupnosti se je zdelo primerno, da se v skladu s členom 27 osnovne uredbe preveri, ali se lahko uporabi vzorčenje. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje resnično potrebno, in če je, izbrala vzorec, so vse znane nepovezane uvoznike v skladu s členom 27(2) osnovne uredbe prosili, da se v 15 dneh seznanijo z začetkom postopka ter Komisiji posredujejo podatke za obdobje med 1. aprilom 2002 in 31. marcem 2003, ki jih zahteva v obvestilu o začetku postopka Samo dva nepovezana uvoznika sta privolila v to, da se ju vključi v vzorec ter v roku posredovala zahtevane osnovne podatke. V skladu s tem se vzorčenje v tem postopku ni zdelo potrebno. |
| --- | --- |

(7)

Ob upoštevanju številnih nepovezanih uvoznikov v Skupnosti se je zdelo primerno, da se v skladu s členom 27 osnovne uredbe preveri, ali se lahko uporabi vzorčenje. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje resnično potrebno, in če je, izbrala vzorec, so vse znane nepovezane uvoznike v skladu s členom 27(2) osnovne uredbe prosili, da se v 15 dneh seznanijo z začetkom postopka ter Komisiji posredujejo podatke za obdobje med 1. aprilom 2002 in 31. marcem 2003, ki jih zahteva v obvestilu o začetku postopka Samo dva nepovezana uvoznika sta privolila v to, da se ju vključi v vzorec ter v roku posredovala zahtevane osnovne podatke. V skladu s tem se vzorčenje v tem postopku ni zdelo potrebno.

3.   VPRAŠALNIKI

| (8) | Komisija je vprašalnike poslala vsem znanim zadevnim strankam, dvema zgoraj navedenima nepovezanima uvoznikoma ter vsem drugim podjetjem, ki so se odzvala v rokih, določenih v obvestilu o začetku postopka, ter IV. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je vprašalnike poslala vsem znanim zadevnim strankam, dvema zgoraj navedenima nepovezanima uvoznikoma ter vsem drugim podjetjem, ki so se odzvala v rokih, določenih v obvestilu o začetku postopka, ter IV.

| (9) | Odgovore je prejela od dveh indijskih proizvajalcev izvoznikov, dveh pritožnikov proizvajalcev iz Skupnosti, osmih podjetij uporabnikov in dveh zgoraj omenjenih nepovezanih uvoznikov. Poleg tega je eno podjetje uporabnik v pisni obliki podalo podatke o količini, dve združenji uporabnikov pa sta Komisiji predložili pisni stališči. |
| --- | --- |

(9)

Odgovore je prejela od dveh indijskih proizvajalcev izvoznikov, dveh pritožnikov proizvajalcev iz Skupnosti, osmih podjetij uporabnikov in dveh zgoraj omenjenih nepovezanih uvoznikov. Poleg tega je eno podjetje uporabnik v pisni obliki podalo podatke o količini, dve združenji uporabnikov pa sta Komisiji predložili pisni stališči.

| (10) | Komisija je poiskala in preverila vse podatke, za katere je menila, da so potrebni za začasno določitev subvencioniranja, katerega posledica sta škoda in interes v Skupnosti. Preverjanja so se izvedla ne samo v IV, ampak tudi v prostorih naslednjih podjetij: | Proizvajalci Skupnosti:







  — | SGL Carbon GmbH, Wiesbaden in Meitingen, Nemčija; |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Komisija je poiskala in preverila vse podatke, za katere je menila, da so potrebni za začasno določitev subvencioniranja, katerega posledica sta škoda in interes v Skupnosti. Preverjanja so se izvedla ne samo v IV, ampak tudi v prostorih naslednjih podjetij:

Proizvajalci Skupnosti:

—

SGL Carbon GmbH, Wiesbaden in Meitingen, Nemčija;

| — | SGL Carbon SA, La Coruña, Španija; |
| --- | --- |

—

SGL Carbon SA, La Coruña, Španija;

| — | UCAR SNC, Notre Dame de Briançon, Francija (vključno s povezanim podjetjem UCAR SA, Etoy, Švica); |
| --- | --- |

—

UCAR SNC, Notre Dame de Briançon, Francija (vključno s povezanim podjetjem UCAR SA, Etoy, Švica);

| — | UCAR Electrodos Ibérica SL, Pamplona, Španija; |
| --- | --- |

—

UCAR Electrodos Ibérica SL, Pamplona, Španija;

| — | Graftech SpA, Caserta, Italija. |
| --- | --- |

—

Graftech SpA, Caserta, Italija.

| | Nepovezani uvozniki v Skupnosti:







  — | Promidesa SA, Madrid, Španija; |
| --- | --- | --- |

Nepovezani uvozniki v Skupnosti:

—

Promidesa SA, Madrid, Španija;

| — | AGC-Matov allied graphite & carbon GmbH, Berlin, Nemčija. |
| --- | --- |

—

AGC-Matov allied graphite & carbon GmbH, Berlin, Nemčija.

| | Uporabniki:







  — | ISPAT Hamburger Stahlwerke GmbH, Hamburg, Nemčija; |
| --- | --- | --- |

Uporabniki:

—

ISPAT Hamburger Stahlwerke GmbH, Hamburg, Nemčija;

| — | ThyssenKrupp Nirosta GmbH, Krefeld, Nemčija; |
| --- | --- |

—

ThyssenKrupp Nirosta GmbH, Krefeld, Nemčija;

| — | Lech-Stahlwerke, Meitingen, Nemčija; |
| --- | --- |

—

Lech-Stahlwerke, Meitingen, Nemčija;

| — | Ferriere Nord, Osoppo, Italija. |
| --- | --- |

—

Ferriere Nord, Osoppo, Italija.

| | Proizvajalci izvozniki v Indiji:







  — | Graphite India Limited (GIL), Kolkatta; |
| --- | --- | --- |

Proizvajalci izvozniki v Indiji:

—

Graphite India Limited (GIL), Kolkatta;

| — | Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Bhopal. |
| --- | --- |

—

Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Bhopal.

| (11) | Preiskava subvencioniranja in škode je pokrila obdobje med 1. aprilom 2002 in 31. marcem 2003 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Preučitev gibanj, pomembnih za oceno škode je pokrila obdobje od leta 1999 do konca OO („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(11)

Preiskava subvencioniranja in škode je pokrila obdobje med 1. aprilom 2002 in 31. marcem 2003 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Preučitev gibanj, pomembnih za oceno škode je pokrila obdobje od leta 1999 do konca OO („obravnavano obdobje“).

B.   ZADEVNI PROIZVOD IN ENAK PROIZVOD

1.   ZADEVNI PROIZVOD

| (12) | Zadevni proizvod so grafitne elektrode elektrodni nastavki, ki se jih uporablja za tovrstne elektrode, ne glede na to, ali se uvažajo skupaj ali ločeno. Grafitna elektroda je keramično izdolben ali iztisnjen grafitni steber. Na obeh koncih stebra so strojno obdelani navojni zašiljeni „tulci z navoji“, s katerimi se lahko spoji dve ali več elektrod, ki nato tvorijo steber. Za spojitev dveh tulcev z navoji se uporablja povezovalni del, tudi iz grafita. Ta del se imenuje „nipple“ ali elektrodni nastavek. Tako grafitna elektroda kot elektrodni nastavek se ponavadi dobavita vnaprej sestavljena kot „sistem grafitne elektrode“. |
| --- | --- |

(12)

Zadevni proizvod so grafitne elektrode elektrodni nastavki, ki se jih uporablja za tovrstne elektrode, ne glede na to, ali se uvažajo skupaj ali ločeno. Grafitna elektroda je keramično izdolben ali iztisnjen grafitni steber. Na obeh koncih stebra so strojno obdelani navojni zašiljeni „tulci z navoji“, s katerimi se lahko spoji dve ali več elektrod, ki nato tvorijo steber. Za spojitev dveh tulcev z navoji se uporablja povezovalni del, tudi iz grafita. Ta del se imenuje „nipple“ ali elektrodni nastavek. Tako grafitna elektroda kot elektrodni nastavek se ponavadi dobavita vnaprej sestavljena kot „sistem grafitne elektrode“.

| (13) | Grafitne elektrode in elektrodni nastavki, ki se uporabljajo za tovrstne elektrode, se izdelujejo iz naftnega koksa, stranskega produkta naftne industrije, in premogove katranske smole. Proizvodni proces poteka v šestih korakih: oblikovanje, žarjenje, impregnacija, ponovno žarjenje, grafitizacija in strojna obdelava. Med grafitizacijo se proizvod segreje na več kot 3 000oC in se fizično spremeni v grafit, kristalno obliko ogljika: edinstven material z nizko električno a visoko toplotno prevodnostjo ter veliko trdnostjo in odličnim delovanjem pri visokih temperaturah, zaradi česar je primeren za uporabo v elektroobločnih pečeh. Čas obdelave za sisteme grafitnih elektrod je približno dva meseca. Za sisteme grafitnih elektrod ni nobenih nadomestnih proizvodov. |
| --- | --- |

(13)

Grafitne elektrode in elektrodni nastavki, ki se uporabljajo za tovrstne elektrode, se izdelujejo iz naftnega koksa, stranskega produkta naftne industrije, in premogove katranske smole. Proizvodni proces poteka v šestih korakih: oblikovanje, žarjenje, impregnacija, ponovno žarjenje, grafitizacija in strojna obdelava. Med grafitizacijo se proizvod segreje na več kot 3 000oC in se fizično spremeni v grafit, kristalno obliko ogljika: edinstven material z nizko električno a visoko toplotno prevodnostjo ter veliko trdnostjo in odličnim delovanjem pri visokih temperaturah, zaradi česar je primeren za uporabo v elektroobločnih pečeh. Čas obdelave za sisteme grafitnih elektrod je približno dva meseca. Za sisteme grafitnih elektrod ni nobenih nadomestnih proizvodov.

| (14) | Sisteme grafitnih elektrod uporabljajo proizvajalci jekla v elektroobločnih pečeh, ki jim pravijo tudi „mini mills“, kot prevodnike električnega toka pri proizvodnji jekla iz recikliranega jeklenega odpadka. Grafitne elektrode in elektrodni nastavki, uporabljeni za elektrode, ki jih pokriva ta preiskava, so samo tisti, katerih specifična gostota je 1,65 g/cm3 ali več, električni upor pa 6,0 μΩ.m ali manj. Sistemi grafitnih elektrod, ki ustrezajo tem tehničnim parametrom, lahko omogočajo prenos velikih električnih napetosti. |
| --- | --- |

(14)

Sisteme grafitnih elektrod uporabljajo proizvajalci jekla v elektroobločnih pečeh, ki jim pravijo tudi „mini mills“, kot prevodnike električnega toka pri proizvodnji jekla iz recikliranega jeklenega odpadka. Grafitne elektrode in elektrodni nastavki, uporabljeni za elektrode, ki jih pokriva ta preiskava, so samo tisti, katerih specifična gostota je 1,65 g/cm3 ali več, električni upor pa 6,0 μΩ.m ali manj. Sistemi grafitnih elektrod, ki ustrezajo tem tehničnim parametrom, lahko omogočajo prenos velikih električnih napetosti.

| (15) | En indijski izvoznik je izjavil, da v nekaterih primerih pri proizvodnji zadevnega proizvoda ni uporabil „prvovrstnega igelnega koksa“, naftnega koksa najboljše kakovosti, ki naj bi po mnenju tega podjetja za pritožnike bil nujen za izdelovanje proizvoda v okviru specifikacij, navedenih v uvodnih izjavah od 0 do (13). Ta izvoznik je zato zahteval, da je treba grafitne elektrode in elektrodne nastavke, uporabljene za tovrstne elektrode, ki se ne izdelujejo iz “prvovrstnega igelnega koksa”, izločiti iz preiskave. Za izdelavo sistemov grafitnih elektrod se res lahko uporablja naftni koks različnih kakovosti. Toda proizvod opredeljujejo osnovne fizične in tehnične lastnosti končnega proizvoda in njegove končne uporabe, ne glede na uporabljene surovine. Če grafitne elektrode in elektrodni nastavki, ki se jih uporablja za tovrstne elektrode, s poreklom iz Indije in uvoženi v Skupnost, imajo osnovne fizične in tehnične lastnosti kot so določene v opisu proizvoda, se štejejo za zadevni proizvod. Zato je bila zahteva zavrnjena. |
| --- | --- |

(15)

En indijski izvoznik je izjavil, da v nekaterih primerih pri proizvodnji zadevnega proizvoda ni uporabil „prvovrstnega igelnega koksa“, naftnega koksa najboljše kakovosti, ki naj bi po mnenju tega podjetja za pritožnike bil nujen za izdelovanje proizvoda v okviru specifikacij, navedenih v uvodnih izjavah od 0 do (13). Ta izvoznik je zato zahteval, da je treba grafitne elektrode in elektrodne nastavke, uporabljene za tovrstne elektrode, ki se ne izdelujejo iz “prvovrstnega igelnega koksa”, izločiti iz preiskave. Za izdelavo sistemov grafitnih elektrod se res lahko uporablja naftni koks različnih kakovosti. Toda proizvod opredeljujejo osnovne fizične in tehnične lastnosti končnega proizvoda in njegove končne uporabe, ne glede na uporabljene surovine. Če grafitne elektrode in elektrodni nastavki, ki se jih uporablja za tovrstne elektrode, s poreklom iz Indije in uvoženi v Skupnost, imajo osnovne fizične in tehnične lastnosti kot so določene v opisu proizvoda, se štejejo za zadevni proizvod. Zato je bila zahteva zavrnjena.

2.   ENAK PROIZVOD

| (16) | Proizvod, ki se ga v Skupnost izvaža iz Indije, proizvod, ki se ga proizvaja in prodaja v Indiji kot tudi tisti, ki ga proizvajalci Skupnosti proizvajajo in prodajajo v Skupnosti, imajo iste osnovne fizične in tehnične lastnosti ter se uporabljajo na enak način, zato se v smislu člena 1(5) osnovne uredbe štejejo za enake proizvode. |
| --- | --- |

(16)

Proizvod, ki se ga v Skupnost izvaža iz Indije, proizvod, ki se ga proizvaja in prodaja v Indiji kot tudi tisti, ki ga proizvajalci Skupnosti proizvajajo in prodajajo v Skupnosti, imajo iste osnovne fizične in tehnične lastnosti ter se uporabljajo na enak način, zato se v smislu člena 1(5) osnovne uredbe štejejo za enake proizvode.

C.   SUBVENCIONIRANJE

1.   UVOD

| (17) | Na podlagi podatkov iz pritožbe in odgovorov na vprašalnik Komisije, so bili preverjeni naslednji programi, ki domnevno vključujejo odobritev izvoznih subvencij s strani IV:






  (i) | Shema Duty Entitlement Passbook („DEPB“) |
| --- | --- | --- |

(17)

Na podlagi podatkov iz pritožbe in odgovorov na vprašalnik Komisije, so bili preverjeni naslednji programi, ki domnevno vključujejo odobritev izvoznih subvencij s strani IV:

(i)

Shema Duty Entitlement Passbook („DEPB“)

| (ii) | Shema Export Promotion Capital Goods (EPCG) |
| --- | --- |

(ii)

Shema Export Promotion Capital Goods (EPCG)

| iii) | Shema vnaprejšnjih dovoljenj (ALS) |
| --- | --- |

iii)

Shema vnaprejšnjih dovoljenj (ALS)

| (iv) | Cone izvozne proizvodnje/Izvozno usmerjene enote (EPZ/EOU) |
| --- | --- |

(iv)

Cone izvozne proizvodnje/Izvozno usmerjene enote (EPZ/EOU)

| (v) | Oprostitev davka na dohodek. |
| --- | --- |

(v)

Oprostitev davka na dohodek.

| (18) | Zgoraj naštete sheme (i), (ii), (iii), in (iv) temeljijo na Zakonu o zunanjetrgovinskem poslovanju (Razvoj in urejanje) iz leta 1992 (št. 22 iz leta 1992), ki je začel veljati 7. avgusta 1992 (“Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju). Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju IV pooblašča, da izda priglasitve glede izvozne in uvozne politike, povzete v dokumentih o izvozni in uvozni politiki, ki jih Ministrstvo za trgovino izda vsakih pet leta in jih redno dopolnjuje. Dokument o izvozni in uvozni politiki, pomemben za OP tega primera je petletni načrt za obdobje od 1. aprila do 31. marca 2007. Poleg tega IV v „Navodilih za postopke“ – od 1. aprila 2002 do 31. marca 2007’ (Zvezek 1), določa tudi postopke, ki urejajo indijsko zunanjetrgovinsko politiko in se jih prav tako redno dopolnjuje. |
| --- | --- |

(18)

Zgoraj naštete sheme (i), (ii), (iii), in (iv) temeljijo na Zakonu o zunanjetrgovinskem poslovanju (Razvoj in urejanje) iz leta 1992 (št. 22 iz leta 1992), ki je začel veljati 7. avgusta 1992 (“Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju). Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju IV pooblašča, da izda priglasitve glede izvozne in uvozne politike, povzete v dokumentih o izvozni in uvozni politiki, ki jih Ministrstvo za trgovino izda vsakih pet leta in jih redno dopolnjuje. Dokument o izvozni in uvozni politiki, pomemben za OP tega primera je petletni načrt za obdobje od 1. aprila do 31. marca 2007. Poleg tega IV v „Navodilih za postopke“ – od 1. aprila 2002 do 31. marca 2007’ (Zvezek 1), določa tudi postopke, ki urejajo indijsko zunanjetrgovinsko politiko in se jih prav tako redno dopolnjuje.

| (19) | Iz izvozne in uvozne politike za obdobje od „1. aprila 2002“ do „31. marca 2007“ je razvidno, da je bila licenca/potrdilo/dovoljenje izdano, vključno med OP, če ni bilo določeno drugače. |
| --- | --- |

(19)

Iz izvozne in uvozne politike za obdobje od „1. aprila 2002“ do „31. marca 2007“ je razvidno, da je bila licenca/potrdilo/dovoljenje izdano, vključno med OP, če ni bilo določeno drugače.

| (20) | Kasnejši sklici na pravno podlago za zgoraj navedene preučene sheme od (i) do (iv) v tem besedilu se v nadaljnjem besedilu nanašajo na izvozno in uvozno politiko za obdobje od „1. aprila 2002“ do „31. marca 2007“ ter „Navodila za postopke“ – od „1. aprila 2002“ do 31. marca 2007’ (Zvezek 1). |
| --- | --- |

(20)

Kasnejši sklici na pravno podlago za zgoraj navedene preučene sheme od (i) do (iv) v tem besedilu se v nadaljnjem besedilu nanašajo na izvozno in uvozno politiko za obdobje od „1. aprila 2002“ do „31. marca 2007“ ter „Navodila za postopke“ – od „1. aprila 2002“ do 31. marca 2007’ (Zvezek 1).

| (21) | Oprostitev plačila davka na dohodek pod (v) zgoraj temelji na Zakonu o davku na dohodek iz leta 1961, ki ga vsako leto spremeni Zakon o financah. |
| --- | --- |

(21)

Oprostitev plačila davka na dohodek pod (v) zgoraj temelji na Zakonu o davku na dohodek iz leta 1961, ki ga vsako leto spremeni Zakon o financah.

| (22) | Člen 14(5)(b) osnovne uredbe pravi, da 3% de minimis subvencijski prag za uvoz iz nekaterih držav v razvoju, npr. držav v razvoju, ki so članice STO in so omenjene v Prilogi VII Sporazuma o subvencijah in izravnalnih ukrepih (‚ASCM’), kot tudi za države v razvoju, ki so članice STO in so popolnoma ukinile izvozne subvencije, preneha veljati osem let po začetku veljavnosti Sporazuma o ustanovitvi STO. Glede na to, da je ta sporazum začel veljati 1. januarja 1995, ta subvencijski prag ne velja več. De minimis prag, ki se zdaj uporablja za uvoz iz držav v razvoju, je 2 %, kot je določeno v členu 14(5)(a) osnovne uredbe. Vzporedno z uporabo 3% de minimis praga, ki se je uporabljal za države iz Priloge VII k ASCM, je ES za te države navadno uporabljala de minimis prag 0.3 % pri posamezni subvencijski shemi. Ker se specifični de minimis prag, ki se je uporabljal za države iz Priloge VII k ASCM, ne uporablja več, se šteje, da se prag za posamezne sheme prav tako ne uporablja več. |
| --- | --- |

(22)

Člen 14(5)(b) osnovne uredbe pravi, da 3% de minimis subvencijski prag za uvoz iz nekaterih držav v razvoju, npr. držav v razvoju, ki so članice STO in so omenjene v Prilogi VII Sporazuma o subvencijah in izravnalnih ukrepih (‚ASCM’), kot tudi za države v razvoju, ki so članice STO in so popolnoma ukinile izvozne subvencije, preneha veljati osem let po začetku veljavnosti Sporazuma o ustanovitvi STO. Glede na to, da je ta sporazum začel veljati 1. januarja 1995, ta subvencijski prag ne velja več. De minimis prag, ki se zdaj uporablja za uvoz iz držav v razvoju, je 2 %, kot je določeno v členu 14(5)(a) osnovne uredbe. Vzporedno z uporabo 3% de minimis praga, ki se je uporabljal za države iz Priloge VII k ASCM, je ES za te države navadno uporabljala de minimis prag 0.3 % pri posamezni subvencijski shemi. Ker se specifični de minimis prag, ki se je uporabljal za države iz Priloge VII k ASCM, ne uporablja več, se šteje, da se prag za posamezne sheme prav tako ne uporablja več.

2.   SHEMA DUTY ENTITLEMENT PASSBOOK (‚DEPB’)

(a)   Pravna podlaga

| (23) | Shema DEPB je začela veljati 1. aprila 1997 z Uradnim obvestilom carinske uprave 34/97. Odstavki od 4.3.1 do 4.3.4 izvozne in uvozne politike iz Navodil za postopke vsebujejo podroben opis sheme. Shema DEPB je naslednica sheme Passbook, ki se je končala 31. marca 1997. Na začetku sta bila dva tipa sheme DEPB, shema DEPB na predizvozni osnovi in shema DEPB na poizvozni osnovi. |
| --- | --- |

(23)

Shema DEPB je začela veljati 1. aprila 1997 z Uradnim obvestilom carinske uprave 34/97. Odstavki od 4.3.1 do 4.3.4 izvozne in uvozne politike iz Navodil za postopke vsebujejo podroben opis sheme. Shema DEPB je naslednica sheme Passbook, ki se je končala 31. marca 1997. Na začetku sta bila dva tipa sheme DEPB, shema DEPB na predizvozni osnovi in shema DEPB na poizvozni osnovi.

| (24) | IV je poudarila, da je bila shema DEPB na predizvozni osnovi ukinjena „1. aprila 2000“, zato za OP ni pomembna. Ugotovljeno je bilo, da nobeno podjetje ni koristilo nobenih ugodnosti iz sheme DEPB na predizvozni osnovi, zato ni potrebno ugotavljati izravnalne vrednosti sheme DEPB na predizvozni osnovi. Zato analiza te sheme temelji le na shemi DEPB na poizvozni osnovi. |
| --- | --- |

(24)

IV je poudarila, da je bila shema DEPB na predizvozni osnovi ukinjena „1. aprila 2000“, zato za OP ni pomembna. Ugotovljeno je bilo, da nobeno podjetje ni koristilo nobenih ugodnosti iz sheme DEPB na predizvozni osnovi, zato ni potrebno ugotavljati izravnalne vrednosti sheme DEPB na predizvozni osnovi. Zato analiza te sheme temelji le na shemi DEPB na poizvozni osnovi.

(b)   Upravičenost

| (25) | Shema DEPB na poizvozni osnovi je na voljo proizvajalcem-izvoznikom ali trgovcem-izvoznikom. (t.j. trgovcem). |
| --- | --- |

(25)

Shema DEPB na poizvozni osnovi je na voljo proizvajalcem-izvoznikom ali trgovcem-izvoznikom. (t.j. trgovcem).

(c)   Praktična uporaba sheme DEPB na poizvozni osnovi

| (26) | Po shemi lahko vsak upravičeni izvoznik zaprosi za posojila, ki se izračunajo kot odstotek vrednosti izvoženih končnih proizvodov. Takšne DEPB stopnje so indijske oblasti na podlagi standardnih input-output normativov („SION“) določile za skoraj vse proizvode, vključno z zadevnim proizvodom. Potrdilo o višini odobrenega posojila se izda avtomatično ob prejemu vloge. |
| --- | --- |

(26)

Po shemi lahko vsak upravičeni izvoznik zaprosi za posojila, ki se izračunajo kot odstotek vrednosti izvoženih končnih proizvodov. Takšne DEPB stopnje so indijske oblasti na podlagi standardnih input-output normativov („SION“) določile za skoraj vse proizvode, vključno z zadevnim proizvodom. Potrdilo o višini odobrenega posojila se izda avtomatično ob prejemu vloge.

| (27) | Shema DEPB na poizvozni osnovi za uporabo takšnih posojil dovoljuje nadomestitev carin za vsak naslednji uvoz, razen za blago, za katerega veljajo uvozne omejitve ali prepovedi. Blago, uvoženo za takšna posojila se nato lahko proda (predmet davka na promet) ali uporabi na domačem trgu. |
| --- | --- |

(27)

Shema DEPB na poizvozni osnovi za uporabo takšnih posojil dovoljuje nadomestitev carin za vsak naslednji uvoz, razen za blago, za katerega veljajo uvozne omejitve ali prepovedi. Blago, uvoženo za takšna posojila se nato lahko proda (predmet davka na promet) ali uporabi na domačem trgu.

| (28) | Dovoljenja DEPB so prosto prenosljiva in se zato tudi pogosto prodajo. Dovoljenje DEPB, za katerega je treba plačati 0.5 % dobljenega posojila, velja 12 mesecev od izdaje. V skladu s tem so bila dovoljenja, izdana med dveletnim obdobjem od 1. 4. 2001 do 31. 3. 2003, med OP na voljo bodisi za prodajo bodisi za nadomestilo uvoznih dajatev. |
| --- | --- |

(28)

Dovoljenja DEPB so prosto prenosljiva in se zato tudi pogosto prodajo. Dovoljenje DEPB, za katerega je treba plačati 0.5 % dobljenega posojila, velja 12 mesecev od izdaje. V skladu s tem so bila dovoljenja, izdana med dveletnim obdobjem od 1. 4. 2001 do 31. 3. 2003, med OP na voljo bodisi za prodajo bodisi za nadomestilo uvoznih dajatev.

| (29) | Pred IP t. j. do 31. 3. 2002 je z dovoljenjem DEPB bilo mogoče nadomestiti običajno uvozno dajatev do nominalne vrednosti dovoljenja. Poleg tega je dovoljenje omogočalo tudi oprostitev od posebne dodatne dajatve („SAD“). SAD je določena pri 4 % glede na vrednost carine, ki vsebuje dajatev za skoraj vse blago, uvoženo v Indijo, vključno z zadevnim proizvodom. Čeprav je oprostitev od SAD po tej shemi bila možna z dovoljenjem DEPB, znesek prihranjene SAD ni bil odštet od posojila, odobrenega z dovoljenjem. Dejansko je po shemi DEPB prišlo do dodatne ugodnosti, ki je presegla nominalno vrednost dovoljenja DEPB. |
| --- | --- |

(29)

Pred IP t. j. do 31. 3. 2002 je z dovoljenjem DEPB bilo mogoče nadomestiti običajno uvozno dajatev do nominalne vrednosti dovoljenja. Poleg tega je dovoljenje omogočalo tudi oprostitev od posebne dodatne dajatve („SAD“). SAD je določena pri 4 % glede na vrednost carine, ki vsebuje dajatev za skoraj vse blago, uvoženo v Indijo, vključno z zadevnim proizvodom. Čeprav je oprostitev od SAD po tej shemi bila možna z dovoljenjem DEPB, znesek prihranjene SAD ni bil odštet od posojila, odobrenega z dovoljenjem. Dejansko je po shemi DEPB prišlo do dodatne ugodnosti, ki je presegla nominalno vrednost dovoljenja DEPB.

| (30) | Od začetka OP, t.j. od 1. 4. 2002, je IV ukinila oprostitev od SAD po shemi DEPB. Zato je med OP vsako nadomestilo SAD bilo neposredno odšteto od posojila na dovoljenju DEPB, ki ga je predložil uvoznik. Da bi IV upoštevala to spremembo v shemi in da bi izvoznikom dejansko nadomestila ugodnosti, ki so jim bile prej na voljo preko oprostitve od SAD, je s 1. 4. 2002 zvišala stopnje sheme DEPB s spremembo SION za zadevni proizvod. IV je na zahtevo izdala tudi dodatna posojila za preostala dovoljenja, izdana pred 1. 4. 2002, da bi povečala posojilo, odobreno do višine revidirane stopnje DEPB. |
| --- | --- |

(30)

Od začetka OP, t.j. od 1. 4. 2002, je IV ukinila oprostitev od SAD po shemi DEPB. Zato je med OP vsako nadomestilo SAD bilo neposredno odšteto od posojila na dovoljenju DEPB, ki ga je predložil uvoznik. Da bi IV upoštevala to spremembo v shemi in da bi izvoznikom dejansko nadomestila ugodnosti, ki so jim bile prej na voljo preko oprostitve od SAD, je s 1. 4. 2002 zvišala stopnje sheme DEPB s spremembo SION za zadevni proizvod. IV je na zahtevo izdala tudi dodatna posojila za preostala dovoljenja, izdana pred 1. 4. 2002, da bi povečala posojilo, odobreno do višine revidirane stopnje DEPB.

(d)   Praktična uporaba sheme DEPB na poizvozni osnovi

| (31) | Kadar podjetje izvaža blago, se mu odobri posojilo, ki ga lahko uporabi za nadomestilo carine, predpisane za prihodnji uvoz raznovrstnega blaga, ali proda na odprtem trgu. |
| --- | --- |

(31)

Kadar podjetje izvaža blago, se mu odobri posojilo, ki ga lahko uporabi za nadomestilo carine, predpisane za prihodnji uvoz raznovrstnega blaga, ali proda na odprtem trgu.

| (32) | Znesek posojila se avtomatično izračuna na podlagi stopenj SION, ne glede na to, ali so bile surovine uvožene in carina zanje plačana ali pa so bile surovine dejansko uporabljene za izvozno proizvodnjo in v kakšnih količinah. Podjetje v resnici lahko zahteva dovoljenje na podlagi predhodnega izvoza, ne glede na to, ali uvaža ali nabavlja blago od drugih virov. Posojila DEPB se štejejo kot finančnim prispevek, ker gre za nepovratna sredstva. Vključujejo neposredne transferje sredstev, saj se jih lahko proda ali spremeni v gotovino ali porabi za nadomestilo uvoznih dajatev, zaradi česar se IV odreče prihodku, ki je drugače predpisan. |
| --- | --- |

(32)

Znesek posojila se avtomatično izračuna na podlagi stopenj SION, ne glede na to, ali so bile surovine uvožene in carina zanje plačana ali pa so bile surovine dejansko uporabljene za izvozno proizvodnjo in v kakšnih količinah. Podjetje v resnici lahko zahteva dovoljenje na podlagi predhodnega izvoza, ne glede na to, ali uvaža ali nabavlja blago od drugih virov. Posojila DEPB se štejejo kot finančnim prispevek, ker gre za nepovratna sredstva. Vključujejo neposredne transferje sredstev, saj se jih lahko proda ali spremeni v gotovino ali porabi za nadomestilo uvoznih dajatev, zaradi česar se IV odreče prihodku, ki je drugače predpisan.

| (33) | Člen 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe med drugim omogoča izjemo pri shemah za povračilo in povračilo nadomestila, ki so v skladu s strogimi pravili iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in pravila o povračilu) in Priloge III (opredelitev in pravila o povračilu nadomestila). |
| --- | --- |

(33)

Člen 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe med drugim omogoča izjemo pri shemah za povračilo in povračilo nadomestila, ki so v skladu s strogimi pravili iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in pravila o povračilu) in Priloge III (opredelitev in pravila o povračilu nadomestila).

| (34) | V tem primeru izvoznik ni obvezan dejansko porabiti blaga, uvoženega brez dajatev med proizvodnim procesom, znesek posojila pa se ne izračuna glede na surovine, ki so bile dejansko uporabljene. |
| --- | --- |

(34)

V tem primeru izvoznik ni obvezan dejansko porabiti blaga, uvoženega brez dajatev med proizvodnim procesom, znesek posojila pa se ne izračuna glede na surovine, ki so bile dejansko uporabljene.

| (35) | Nobenega sistema ali postopka ni, s katerim bi lahko potrdili, katere surovine so bile uporabljene v proizvodnem procesu izvoženega proizvoda, in ali so bile uvozne dajatve preplačane v smislu točke (i) Priloge I in Prilog II in III osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(35)

Nobenega sistema ali postopka ni, s katerim bi lahko potrdili, katere surovine so bile uporabljene v proizvodnem procesu izvoženega proizvoda, in ali so bile uvozne dajatve preplačane v smislu točke (i) Priloge I in Prilog II in III osnovne uredbe.

| (36) | Izvozniki izpolnjujejo pogoje za ugodnosti DEPB ne glede na to ali uvažajo kakšne surovine ali ne. Da bi lahko užival ugodnosti, je za izvoznika dovolj, da blago izvozi ne da bi prikazal, da je kakšno surovino uvozil. Tako so tudi izvozniki, ki vse surovine nabavijo doma in ne uvažajo nobenega blaga, ki se uporablja kot surovina, upravičeni do ugodnosti DEPB. Tako DEPB na poizvozni osnovi ne izpolnjuje kriterijev Prilog I do III osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(36)

Izvozniki izpolnjujejo pogoje za ugodnosti DEPB ne glede na to ali uvažajo kakšne surovine ali ne. Da bi lahko užival ugodnosti, je za izvoznika dovolj, da blago izvozi ne da bi prikazal, da je kakšno surovino uvozil. Tako so tudi izvozniki, ki vse surovine nabavijo doma in ne uvažajo nobenega blaga, ki se uporablja kot surovina, upravičeni do ugodnosti DEPB. Tako DEPB na poizvozni osnovi ne izpolnjuje kriterijev Prilog I do III osnovne uredbe.

| (37) | Če nista izpolnjeni zahtevi po tem (i), da se morajo uvožene surovine uporabiti v proizvodnem procesu, in (ii), da je potreben sistem preverjanja, kot ga zahteva Priloga II osnovne uredbe, se DEPB na poizvozni osnovi ne more šteti kot shema za povračilo ali povračilo nadomestila (Priloga III) iz člena 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(37)

Če nista izpolnjeni zahtevi po tem (i), da se morajo uvožene surovine uporabiti v proizvodnem procesu, in (ii), da je potreben sistem preverjanja, kot ga zahteva Priloga II osnovne uredbe, se DEPB na poizvozni osnovi ne more šteti kot shema za povračilo ali povračilo nadomestila (Priloga III) iz člena 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe.

| (38) | Ker se navedena izjema k določitvi nadomestila za shemo za povračilo in povračilo nadomestila iz uvodne izjave (32) potemtakem ne uporablja, se vprašanje o preveliki oprostitvi ne pojavlja in ugodnost, proti kateri se lahko izvede izravnalni ukrep, predstavlja oprostitev vseh uvoznih dajatev, ki jih je navadno treba plačati za vsak uvoz. |
| --- | --- |

(38)

Ker se navedena izjema k določitvi nadomestila za shemo za povračilo in povračilo nadomestila iz uvodne izjave (32) potemtakem ne uporablja, se vprašanje o preveliki oprostitvi ne pojavlja in ugodnost, proti kateri se lahko izvede izravnalni ukrep, predstavlja oprostitev vseh uvoznih dajatev, ki jih je navadno treba plačati za vsak uvoz.

| (39) | Ker finančni prispevek IV imetniku DEPB daje ugodnost in ker se vlada prihodku, ki je drugače nujen, odreka, shema predstavlja subvencijo. Gre za subvencijo, v zakonodaji pogojeno z izvozno dejavnostjo v smislu člena 3(4)(a) osnovne uredbe, kot je pojasnjeno zgoraj, in jo je mogoče pridobiti le z izvažanjem. Zato se šteje za specifično in se proti njej zato lahko uvede izravnalni ukrep. |
| --- | --- |

(39)

Ker finančni prispevek IV imetniku DEPB daje ugodnost in ker se vlada prihodku, ki je drugače nujen, odreka, shema predstavlja subvencijo. Gre za subvencijo, v zakonodaji pogojeno z izvozno dejavnostjo v smislu člena 3(4)(a) osnovne uredbe, kot je pojasnjeno zgoraj, in jo je mogoče pridobiti le z izvažanjem. Zato se šteje za specifično in se proti njej zato lahko uvede izravnalni ukrep.

(e)   Izračun zneska subvencije za poizvozno osnovo DEPB

| (40) | Ugodnost za podjetja je bila izračunana na podlagi zneska posojila, odobrenega v dovoljenjih, ki so bila uporabljena ali prenesena (prodana) med OP. Da bi čim natančneje določili znesek odrečenega prihodka, je treba vzpostaviti razliko med tistimi dovoljenji, izdanimi in uporabljenimi med OP, tistimi, izdani in prenesenimi med OP, tistimi, izdanimi pred OP in uporabljenimi med OP, ter tistimi, izdanimi pred OP in prenesenimi med OP. |
| --- | --- |

(40)

Ugodnost za podjetja je bila izračunana na podlagi zneska posojila, odobrenega v dovoljenjih, ki so bila uporabljena ali prenesena (prodana) med OP. Da bi čim natančneje določili znesek odrečenega prihodka, je treba vzpostaviti razliko med tistimi dovoljenji, izdanimi in uporabljenimi med OP, tistimi, izdani in prenesenimi med OP, tistimi, izdanimi pred OP in uporabljenimi med OP, ter tistimi, izdanimi pred OP in prenesenimi med OP.

| (41) | Kjer je sodelujoči proizvajalec izvoznik dovoljenje DEPB za uvoz blaga brez plačila potrebnih dajatev (vključno s SAD), izdal in uporabil med OP, se je ugodnost izračunala na podlagi vseh obveznih uvoznih dajatev, kot so bile odštete od stanja posojila na ustreznem dovoljenju DEPB. |
| --- | --- |

(41)

Kjer je sodelujoči proizvajalec izvoznik dovoljenje DEPB za uvoz blaga brez plačila potrebnih dajatev (vključno s SAD), izdal in uporabil med OP, se je ugodnost izračunala na podlagi vseh obveznih uvoznih dajatev, kot so bile odštete od stanja posojila na ustreznem dovoljenju DEPB.

| (42) | Kjer je bilo dovoljenje DEPB izdano in preneseno (prodano) med OP, je bila ugodnost izračunana na podlagi zneska posojila, odobrenega z dovoljenjem (imenska vrednost), ne glede na prodajno vrednost dovoljenja, saj je prodaja dovoljenja povsem poslovna odločitev, ki ne spremeni zneska ugodnosti (enakega prenosu sredstev IV), prejetega po shemi. |
| --- | --- |

(42)

Kjer je bilo dovoljenje DEPB izdano in preneseno (prodano) med OP, je bila ugodnost izračunana na podlagi zneska posojila, odobrenega z dovoljenjem (imenska vrednost), ne glede na prodajno vrednost dovoljenja, saj je prodaja dovoljenja povsem poslovna odločitev, ki ne spremeni zneska ugodnosti (enakega prenosu sredstev IV), prejetega po shemi.

| (43) | Kjer je sodelujoči proizvajalec izvoznik dovoljenje DEPB za uvoz blaga brez plačila potrebnih dajatev (vključno s SAD), izdal pred OP in uporabil med OP, se je ugodnost izračunala na podlagi vseh obveznih uvoznih dajatev (vključno s SAD), kot so bile odštete od stanja posojila na ustreznem dovoljenju. Dodatna dovoljenja za povečana posojila DEPB, kot je opisano zgoraj, so se prav tako upoštevala pri določitvi višine obveznega prihodka IV, v kolikor so bila uporabljena za nadomestilo carin |
| --- | --- |

(43)

Kjer je sodelujoči proizvajalec izvoznik dovoljenje DEPB za uvoz blaga brez plačila potrebnih dajatev (vključno s SAD), izdal pred OP in uporabil med OP, se je ugodnost izračunala na podlagi vseh obveznih uvoznih dajatev (vključno s SAD), kot so bile odštete od stanja posojila na ustreznem dovoljenju. Dodatna dovoljenja za povečana posojila DEPB, kot je opisano zgoraj, so se prav tako upoštevala pri določitvi višine obveznega prihodka IV, v kolikor so bila uporabljena za nadomestilo carin

| (44) | Kjer je bilo dovoljenje DEPB izdano pred OP in preneseno (prodano) med OP, je bilo ugotovljeno, da so bila ta dovoljenja prodana po ceni, ki je presegala njihovo nominalno vrednost. To premijo pojasnjuje dodatna oprostitev od SAD, ki jo, kot je pojasnjeno zgoraj, omogočajo ta dovoljenja. Če proizvodi, ki so bili uvoženi z nakupom teh dovoljenj, niso znani, ni mogoče določiti celotnega zneska obveznega prihodka IV. Če ne pretiravamo z oceno, mora ta znesek biti vsaj enak prodajni ceni dovoljenja, saj ekonomsko gledano nima nobenega smisla dovoljenja prodati za več, kot je vredno. Ugodnost je bila tako izračunana na podlagi prodajne cene dovoljenja. |
| --- | --- |

(44)

Kjer je bilo dovoljenje DEPB izdano pred OP in preneseno (prodano) med OP, je bilo ugotovljeno, da so bila ta dovoljenja prodana po ceni, ki je presegala njihovo nominalno vrednost. To premijo pojasnjuje dodatna oprostitev od SAD, ki jo, kot je pojasnjeno zgoraj, omogočajo ta dovoljenja. Če proizvodi, ki so bili uvoženi z nakupom teh dovoljenj, niso znani, ni mogoče določiti celotnega zneska obveznega prihodka IV. Če ne pretiravamo z oceno, mora ta znesek biti vsaj enak prodajni ceni dovoljenja, saj ekonomsko gledano nima nobenega smisla dovoljenja prodati za več, kot je vredno. Ugodnost je bila tako izračunana na podlagi prodajne cene dovoljenja.

| (45) | Kot je opisano v uvodni izjavi 0, ugodnost iz sheme DEPB temelji na vrednosti izvoženih končnih proizvodov, in se ne odobri s sklicem na obdelane, proizvedene, izvožene ali transportirane količine. Zato je znesek izračunane subvencije dodeljen za celotni prihodek od izvoza med OP v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe. Pri izračunavanju ugodnosti so v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe bile odštete nujne pristojbine za pridobitev subvencije. |
| --- | --- |

(45)

Kot je opisano v uvodni izjavi 0, ugodnost iz sheme DEPB temelji na vrednosti izvoženih končnih proizvodov, in se ne odobri s sklicem na obdelane, proizvedene, izvožene ali transportirane količine. Zato je znesek izračunane subvencije dodeljen za celotni prihodek od izvoza med OP v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe. Pri izračunavanju ugodnosti so v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe bile odštete nujne pristojbine za pridobitev subvencije.

| (46) | Podjetja so zahtevala, da je treba stroške, do katerih je prišlo zaradi plačila posebnih agentov, prodajnih provizij, in različne druge stroške odšteti pri izračunavanju ugodnosti po tej shemi. V zvezi s tem je treba vedeti, da je koriščenje tretjih strank pri kupovanju in prodaji dovoljenj popolnoma poslovna odločitev, ki ne vpliva na znesek posojila, odobrenega v dovoljenjih. V vsakem primeru se v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe lahko odštejejo samo nujne pristojbine za pridobitev subvencije. Ker zgoraj navedeni stroški niso nujni za pridobitev subvencije, so bile zahteve zavrnjene. |
| --- | --- |

(46)

Podjetja so zahtevala, da je treba stroške, do katerih je prišlo zaradi plačila posebnih agentov, prodajnih provizij, in različne druge stroške odšteti pri izračunavanju ugodnosti po tej shemi. V zvezi s tem je treba vedeti, da je koriščenje tretjih strank pri kupovanju in prodaji dovoljenj popolnoma poslovna odločitev, ki ne vpliva na znesek posojila, odobrenega v dovoljenjih. V vsakem primeru se v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe lahko odštejejo samo nujne pristojbine za pridobitev subvencije. Ker zgoraj navedeni stroški niso nujni za pridobitev subvencije, so bile zahteve zavrnjene.

| (47) | Podjetja so zahtevala tudi, da bi ugodnosti iz dovoljenj DEPB ustvarjale dodaten dohodek in tako povečale njihovo davčno obveznost, zlasti njihov davek od dohodka podjetja. Zato se je zahtevalo, da se ugodnost, pridobljena po shemi DEPB, zmanjša za znesek dejansko plačljivega davka na dohodek. |
| --- | --- |

(47)

Podjetja so zahtevala tudi, da bi ugodnosti iz dovoljenj DEPB ustvarjale dodaten dohodek in tako povečale njihovo davčno obveznost, zlasti njihov davek od dohodka podjetja. Zato se je zahtevalo, da se ugodnost, pridobljena po shemi DEPB, zmanjša za znesek dejansko plačljivega davka na dohodek.

| (48) | Kako se podjetje odloči uporabiti ugodnost, dodeljeno po subvencijski shemi, v tem primeru bodisi z uporabo dovoljenj za nadomestilo uvoznih dajatev bodisi za prodajo dovoljenj, lahko različno vpliva na obdavčevanje podjetja. Naloga preiskovalnega organa ni, da preučuje, kako lahko takšna ugodnost vpliva na obdavčevanje podjetja. Zato je bila zahteva zavrnjena. |
| --- | --- |

(48)

Kako se podjetje odloči uporabiti ugodnost, dodeljeno po subvencijski shemi, v tem primeru bodisi z uporabo dovoljenj za nadomestilo uvoznih dajatev bodisi za prodajo dovoljenj, lahko različno vpliva na obdavčevanje podjetja. Naloga preiskovalnega organa ni, da preučuje, kako lahko takšna ugodnost vpliva na obdavčevanje podjetja. Zato je bila zahteva zavrnjena.

| (49) | Obe sodelujoči podjetji sta imeli korist od te sheme med OP ter pridobili subvencije v obsegu med 14,5 % in 20,4 %. |
| --- | --- |

(49)

Obe sodelujoči podjetji sta imeli korist od te sheme med OP ter pridobili subvencije v obsegu med 14,5 % in 20,4 %.

3.   SHEMA EXPORT PROMOTION CAPITAL GOODS (EPCG)

(a)   Pravna podlaga

| (50) | Shema EPCG je bila objavljena 1. aprila 1992. Med OP sta jo urejali Uradni obvestili carinske uprave št. 28/97 in 29/97, ki sta začeli veljati 1. aprila 1997. Podrobnosti o shemah so navedene v poglavju 5 Izvozne in uvozne politike za obdobje od 2002 do 2007 ter poglavju 5 Navodil za postopke. |
| --- | --- |

(50)

Shema EPCG je bila objavljena 1. aprila 1992. Med OP sta jo urejali Uradni obvestili carinske uprave št. 28/97 in 29/97, ki sta začeli veljati 1. aprila 1997. Podrobnosti o shemah so navedene v poglavju 5 Izvozne in uvozne politike za obdobje od 2002 do 2007 ter poglavju 5 Navodil za postopke.

(b)   Upravičenost

| (51) | Shema je na voljo proizvajalcem/izvoznikom (t.j. vsakemu proizvajalcu v Indiji, ki izvaža) ali veletrgovcem/izvoznikom (t.j. trgovcem), ki so vezani na podporne proizvajalce. |
| --- | --- |

(51)

Shema je na voljo proizvajalcem/izvoznikom (t.j. vsakemu proizvajalcu v Indiji, ki izvaža) ali veletrgovcem/izvoznikom (t.j. trgovcem), ki so vezani na podporne proizvajalce.

(c)   Praktično izvajanje

| (52) | Da bi podjetje imelo korist od sheme, mora ustreznim organom predložiti podrobne podatke o tipu in vrednosti industrijskih proizvodov, ki bodo uvoženi. Glede na stopnjo izvozne obveznosti, ki jo je podjetje pripravljeno sprejeti, se podjetju dovoli uvoz industrijskih proizvodov s stopnjo dajatve nič ali nižjo stopnjo dajatve. Da bi izpolnili izvozne obveznosti, morajo uvoženi industrijski proizvodi biti uporabljeni za proizvodnjo izvoznih proizvodov. Na zahtevo izvoznika se izda dovoljenje za uvoz po preferencialnih stopnjah. Za pridobitev dovoljenja je treba plačati pristojbino. |
| --- | --- |

(52)

Da bi podjetje imelo korist od sheme, mora ustreznim organom predložiti podrobne podatke o tipu in vrednosti industrijskih proizvodov, ki bodo uvoženi. Glede na stopnjo izvozne obveznosti, ki jo je podjetje pripravljeno sprejeti, se podjetju dovoli uvoz industrijskih proizvodov s stopnjo dajatve nič ali nižjo stopnjo dajatve. Da bi izpolnili izvozne obveznosti, morajo uvoženi industrijski proizvodi biti uporabljeni za proizvodnjo izvoznih proizvodov. Na zahtevo izvoznika se izda dovoljenje za uvoz po preferencialnih stopnjah. Za pridobitev dovoljenja je treba plačati pristojbino.

| (53) | Imetnik dovoljenja EPCG lahko nabavlja tudi domače industrijske proizvode. V takem primeru lahko domači proizvajalec industrijskih proizvodov izkoristi ugodnost dajatev prostega uvoza surovin, potrebnih za proizvodnjo takšnih industrijskih proizvodov. Domači proizvajalec pa lahko zahteva tudi ugodnost tako imenovanega izvoza glede na dobavo industrijskih proizvodov imetniku dovoljenja EPCG. |
| --- | --- |

(53)

Imetnik dovoljenja EPCG lahko nabavlja tudi domače industrijske proizvode. V takem primeru lahko domači proizvajalec industrijskih proizvodov izkoristi ugodnost dajatev prostega uvoza surovin, potrebnih za proizvodnjo takšnih industrijskih proizvodov. Domači proizvajalec pa lahko zahteva tudi ugodnost tako imenovanega izvoza glede na dobavo industrijskih proizvodov imetniku dovoljenja EPCG.

| (54) | Do sheme EPCG so upravičena le podjetja, ki izvažajo. Obveznost izvažanja se izpolni z izvažanjem proizvodov, izdelanih ali proizvedenih z industrijskimi proizvodi, vrednost takšnega izvoza pa mora presegati povprečno stopnjo izvoza istega proizvoda, ki jo je podjetje dosegalo v preteklih treh letih izdajanja dovoljenj. |
| --- | --- |

(54)

Do sheme EPCG so upravičena le podjetja, ki izvažajo. Obveznost izvažanja se izpolni z izvažanjem proizvodov, izdelanih ali proizvedenih z industrijskimi proizvodi, vrednost takšnega izvoza pa mora presegati povprečno stopnjo izvoza istega proizvoda, ki jo je podjetje dosegalo v preteklih treh letih izdajanja dovoljenj.

| (55) | Nedavno je v shemi prišlo do spremembe pogojev za izračunavanje obveznosti izvoza. Po novih pravilih bodo podjetja imela na voljo osem let, da izpolnijo izvozno obveznost (količina izvoza mora biti vsaj šestkrat večja od celotne oprostitve plačila dajatve za uvožene industrijske proizvode). Vendar ta sprememba ne spreminja osnovnega delovanja sheme. |
| --- | --- |

(55)

Nedavno je v shemi prišlo do spremembe pogojev za izračunavanje obveznosti izvoza. Po novih pravilih bodo podjetja imela na voljo osem let, da izpolnijo izvozno obveznost (količina izvoza mora biti vsaj šestkrat večja od celotne oprostitve plačila dajatve za uvožene industrijske proizvode). Vendar ta sprememba ne spreminja osnovnega delovanja sheme.

(d)   Sklep o shemi EPCG

| (56) | Plačilo uvozne dajatve s stopnjo nič s strani izvoznika predstavlja finančni prispevek IV, saj se ta sicer obveznemu prihodku odreka, ugodnost pa se na prejemnika prenese z znižanjem ali oprostitvijo uvoznih dajatev, ki jih je sicer treba plačati. Dovoljenja ni mogoče dobiti brez obveznosti izvoza proizvodov. Kot taka je shema EPCG subvencija, v zakonodaji pogojena z izvozno dejavnostjo v smislu člena 3(4)(a) osnovne uredbe, ki se šteje za specifično in se proti njej lahko izvede izravnalni ukrep. |
| --- | --- |

(56)

Plačilo uvozne dajatve s stopnjo nič s strani izvoznika predstavlja finančni prispevek IV, saj se ta sicer obveznemu prihodku odreka, ugodnost pa se na prejemnika prenese z znižanjem ali oprostitvijo uvoznih dajatev, ki jih je sicer treba plačati. Dovoljenja ni mogoče dobiti brez obveznosti izvoza proizvodov. Kot taka je shema EPCG subvencija, v zakonodaji pogojena z izvozno dejavnostjo v smislu člena 3(4)(a) osnovne uredbe, ki se šteje za specifično in se proti njej lahko izvede izravnalni ukrep.

(e)   Izračun zneska subvencije

| (57) | Ugodnost za podjetja se izračuna na podlagi zneska neplačanih carin na uvožene industrijske proizvode v obdobju, ki odraža normalno amortizacijsko dobo takšnih industrijskih proizvodov v industriji zadevnega proizvoda v skladu s členom 7(3) osnovne uredbe. V skladu z uveljavljeno prakso je bil znesek ugodnosti, ki se ga lahko dodeli OP, prilagojen z dodajanjem obresti med OP, da bi odražal vrednost ugodnosti skozi čas in tako prejemniku omogočil, da v celoti izkoristi to shemo. Glede na naravo subvencije, ki je enaka enkratni odobritvi, se je specifična komercialna obrestna mera podjetja med OP štela za ustrezno. Kot je opisano v uvodni izjavi (53), je ugodnost iz sheme EPCG odvisna od povečane vrednosti izvoženih končnih proizvodov, in se ne odobri s sklicem na obdelane, proizvedene, izvožene ali transportirane količine. Zato je bil znesek subvencije dodeljen za celotni prihodek od izvoza med OP v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(57)

Ugodnost za podjetja se izračuna na podlagi zneska neplačanih carin na uvožene industrijske proizvode v obdobju, ki odraža normalno amortizacijsko dobo takšnih industrijskih proizvodov v industriji zadevnega proizvoda v skladu s členom 7(3) osnovne uredbe. V skladu z uveljavljeno prakso je bil znesek ugodnosti, ki se ga lahko dodeli OP, prilagojen z dodajanjem obresti med OP, da bi odražal vrednost ugodnosti skozi čas in tako prejemniku omogočil, da v celoti izkoristi to shemo. Glede na naravo subvencije, ki je enaka enkratni odobritvi, se je specifična komercialna obrestna mera podjetja med OP štela za ustrezno. Kot je opisano v uvodni izjavi (53), je ugodnost iz sheme EPCG odvisna od povečane vrednosti izvoženih končnih proizvodov, in se ne odobri s sklicem na obdelane, proizvedene, izvožene ali transportirane količine. Zato je bil znesek subvencije dodeljen za celotni prihodek od izvoza med OP v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe.

| (58) | Oba sodelujoča izvoznika sta imela korist od sheme EPCG med OP ter pridobila subvencije v obsegu med 0,1 % do 0,3 %. |
| --- | --- |

(58)

Oba sodelujoča izvoznika sta imela korist od sheme EPCG med OP ter pridobila subvencije v obsegu med 0,1 % do 0,3 %.

4.   SHEMA VNAPREJŠNJIH DOVOLJENJ (ALS)

(a)   Pravna podlaga

| (59) | ALS deluje od leta 1977/78. Shema je podrobno opredeljena v odstavkih od 4.1.1 do 4.1.7 Izvozne in uvozne politike ter v delih poglavja 4 Navodil za postopke. |
| --- | --- |

(59)

ALS deluje od leta 1977/78. Shema je podrobno opredeljena v odstavkih od 4.1.1 do 4.1.7 Izvozne in uvozne politike ter v delih poglavja 4 Navodil za postopke.

(b)   Upravičenost

| (60) | Vnaprejšnja dovoljenja so na voljo izvoznikom, proizvajalcem izvoznikom ali trgovcem-izvoznikom, ki so vezani na podporne/-ega proizvajalce/-ca za dajatev prost uvoz surovin, ki se uporabljajo za proizvodnjo izvoznega blaga. |
| --- | --- |

(60)

Vnaprejšnja dovoljenja so na voljo izvoznikom, proizvajalcem izvoznikom ali trgovcem-izvoznikom, ki so vezani na podporne/-ega proizvajalce/-ca za dajatev prost uvoz surovin, ki se uporabljajo za proizvodnjo izvoznega blaga.

(c)   Praktično izvajanje

| (61) | Obseg izvoza, dovoljen po tej shemi, je določen kot odstotek obsega izvoženih končnih proizvodov. Vnaprejšnja dovoljenja merijo enote pooblaščenega uvoza tako v smislu njegove količine kot tudi vrednosti. V obeh primerih so stopnje za določanje dovoljenih dajatev prostih nakupov za večino proizvodov, vključno z zadevnim proizvodom, uveljavljene na podlagi SION. Surovine, podrobno opredeljene na vnaprejšnjih dovoljenjih so surovine, ki se uporabljajo pri proizvodnji ustreznih končnih proizvodov. |
| --- | --- |

(61)

Obseg izvoza, dovoljen po tej shemi, je določen kot odstotek obsega izvoženih končnih proizvodov. Vnaprejšnja dovoljenja merijo enote pooblaščenega uvoza tako v smislu njegove količine kot tudi vrednosti. V obeh primerih so stopnje za določanje dovoljenih dajatev prostih nakupov za večino proizvodov, vključno z zadevnim proizvodom, uveljavljene na podlagi SION. Surovine, podrobno opredeljene na vnaprejšnjih dovoljenjih so surovine, ki se uporabljajo pri proizvodnji ustreznih končnih proizvodov.

| (62) | Vnaprejšnja dovoljenja se lahko izdajo za:






  (i) | Fizični izvoz: Vnaprejšnja dovoljenja se lahko izdajo proizvajalcem izvoznikom ali trgovcem izvoznikom, ki so vezani na podporne/-ega proizvajalce/-ca za uvoz surovin, ki se uporabljajo za proizvodnjo izvoznega blaga. |
| --- | --- | --- |

(62)

Vnaprejšnja dovoljenja se lahko izdajo za:

(i)

Fizični izvoz: Vnaprejšnja dovoljenja se lahko izdajo proizvajalcem izvoznikom ali trgovcem izvoznikom, ki so vezani na podporne/-ega proizvajalce/-ca za uvoz surovin, ki se uporabljajo za proizvodnjo izvoznega blaga.

| (ii) | Posredne dobave: Vnaprejšnja dovoljenja se lahko izdajo proizvajalcu-izvozniku za posredno dobavo surovin, potrebnih za proizvodnjo blaga, ki ga je treba dobaviti končnemu izvozniku/tako imenovanemu izvozniku , ki ima drugo vnaprejšnje dovoljenje. Imetnik vnaprejšnjega dovoljenja, ki želi kupovati surovine od domačih virov, namesto da bi jih neposredno uvozil, lahko to stori z vnaprejšnjim dovoljenjem za posredne dobave. V takšnih primerih se količine, kupljene na domačem trgu, odpišejo od vnaprejšnjih dovoljenj in izda se posredno vnaprejšnje dovoljenje v korist domačega dobavitelja. Imetnik takšnega posrednega vnaprejšnjega dovoljenja je upravičen do dajatev prostega uvoza blaga, potrebnega za proizvodnjo surovin, dostavljenih končnemu izvozniku. |
| --- | --- |

(ii)

Posredne dobave: Vnaprejšnja dovoljenja se lahko izdajo proizvajalcu-izvozniku za posredno dobavo surovin, potrebnih za proizvodnjo blaga, ki ga je treba dobaviti končnemu izvozniku/tako imenovanemu izvozniku , ki ima drugo vnaprejšnje dovoljenje. Imetnik vnaprejšnjega dovoljenja, ki želi kupovati surovine od domačih virov, namesto da bi jih neposredno uvozil, lahko to stori z vnaprejšnjim dovoljenjem za posredne dobave. V takšnih primerih se količine, kupljene na domačem trgu, odpišejo od vnaprejšnjih dovoljenj in izda se posredno vnaprejšnje dovoljenje v korist domačega dobavitelja. Imetnik takšnega posrednega vnaprejšnjega dovoljenja je upravičen do dajatev prostega uvoza blaga, potrebnega za proizvodnjo surovin, dostavljenih končnemu izvozniku.

| (iii) | Tako imenovani izvoz: Vnaprejšnja dovoljenja se lahko izdajo glavnemu pogodbeniku za tako imenovani uvoz surovin, potrebnih za proizvodnjo blaga, ki ga je treba dobaviti kategorijam, omenjenim v odstavku 8.2 Izvozne in uvozne politike. Po mnenju IV tako imenovani izvoz predstavljajo tiste transakcije, pri katerih dobavljeno blago ne zapusti države. Številne kategorije dobave se štejejo za tako imenovani izvoz, če je blago proizvedeno v Indiji, npr. dobava blaga Export Oriented Units, dobava industrijskih proizvodov imetnikom dovoljenj po shemi EPCG. |
| --- | --- |

(iii)

Tako imenovani izvoz: Vnaprejšnja dovoljenja se lahko izdajo glavnemu pogodbeniku za tako imenovani uvoz surovin, potrebnih za proizvodnjo blaga, ki ga je treba dobaviti kategorijam, omenjenim v odstavku 8.2 Izvozne in uvozne politike. Po mnenju IV tako imenovani izvoz predstavljajo tiste transakcije, pri katerih dobavljeno blago ne zapusti države. Številne kategorije dobave se štejejo za tako imenovani izvoz, če je blago proizvedeno v Indiji, npr. dobava blaga Export Oriented Units, dobava industrijskih proizvodov imetnikom dovoljenj po shemi EPCG.

| (iv) | Naročila za vnaprejšnjo prepustitev (‘ARO’): Imetnik vnaprejšnjega dovoljenja, ki želi surovine kupovati od domačih podjetij, namesto da bi jih neposredno uvozil, lahko to stori z ARO. V takšnih primerih se vnaprejšnja dovoljenja potrdijo kot ARO-ji in se dobavitelju potrdijo ob dostavi surovin, opredeljenih v njih. Potrditev ARO dobavitelju daje pravico do ugodnosti povračila tako imenovanega izvoza ter nadomestila končne trošarine. Na nek način mehanizem ARO nadomesti davke in dajatve proizvajalcu, ki dobavlja proizvod, namesto da bi isto nadomestil izvozniku v obliki povračila/nadomestila dajatev. Nadomestilo davkov/dajatev je na voljo tako za domače kot uvožene surovine. |
| --- | --- |

(iv)

Naročila za vnaprejšnjo prepustitev (‘ARO’): Imetnik vnaprejšnjega dovoljenja, ki želi surovine kupovati od domačih podjetij, namesto da bi jih neposredno uvozil, lahko to stori z ARO. V takšnih primerih se vnaprejšnja dovoljenja potrdijo kot ARO-ji in se dobavitelju potrdijo ob dostavi surovin, opredeljenih v njih. Potrditev ARO dobavitelju daje pravico do ugodnosti povračila tako imenovanega izvoza ter nadomestila končne trošarine. Na nek način mehanizem ARO nadomesti davke in dajatve proizvajalcu, ki dobavlja proizvod, namesto da bi isto nadomestil izvozniku v obliki povračila/nadomestila dajatev. Nadomestilo davkov/dajatev je na voljo tako za domače kot uvožene surovine.

| (63) | Med preverjanjem je bilo ugotovljeno, da je med OP samo en proizvajalec izvoznik uporabil ALS, omenjen v (i) zgoraj (fizični izvoz). Zato v okviru te preiskave ni potrebno uvesti izravnalnih ukrepov za zgoraj omenjene kategorije (ii), (iii) in (iv) ALS . |
| --- | --- |

(63)

Med preverjanjem je bilo ugotovljeno, da je med OP samo en proizvajalec izvoznik uporabil ALS, omenjen v (i) zgoraj (fizični izvoz). Zato v okviru te preiskave ni potrebno uvesti izravnalnih ukrepov za zgoraj omenjene kategorije (ii), (iii) in (iv) ALS .

(d)   Sklepi o shemi

| (64) | Samo izvoznim podjetjem se izda dovoljenja, ki jih lahko uporabijo za nadomestilo zneskov carin na uvoz. V tem pogledu je shema pogojena z izvažanjem. |
| --- | --- |

(64)

Samo izvoznim podjetjem se izda dovoljenja, ki jih lahko uporabijo za nadomestilo zneskov carin na uvoz. V tem pogledu je shema pogojena z izvažanjem.

| (65) | Kot je omenjeno zgoraj, je bilo ugotovljeno, da je ALS v zvezi s „fizičnim uvozom“ med OP uporabilo eno preiskovano podjetje. Podjetje je ALS uporabilo za dajatev prost uvoz surovin za izvozne proizvode. |
| --- | --- |

(65)

Kot je omenjeno zgoraj, je bilo ugotovljeno, da je ALS v zvezi s „fizičnim uvozom“ med OP uporabilo eno preiskovano podjetje. Podjetje je ALS uporabilo za dajatev prost uvoz surovin za izvozne proizvode.

| (66) | IV je zahtevala, da shema ALS temelji na količini, in da so surovine iz tega dovoljenja povezane s količino uvoza. Predloženo je bilo tudi, da je treba na glede na to, kakšne surovine se uvozijo po ALS, pri proizvodnji ali pri dopolnitvi zalog surovin, ki so bile uporabljene za že izvožene proizvode, uporabiti enake surovine. Po mnenju IV morajo uvožene surovine uporabiti izvozniki in nobenih takšnih surovin se ne sme prodati ali prenesti na drugega. |
| --- | --- |

(66)

IV je zahtevala, da shema ALS temelji na količini, in da so surovine iz tega dovoljenja povezane s količino uvoza. Predloženo je bilo tudi, da je treba na glede na to, kakšne surovine se uvozijo po ALS, pri proizvodnji ali pri dopolnitvi zalog surovin, ki so bile uporabljene za že izvožene proizvode, uporabiti enake surovine. Po mnenju IV morajo uvožene surovine uporabiti izvozniki in nobenih takšnih surovin se ne sme prodati ali prenesti na drugega.

| (67) | Toda ugotovljeno je bilo, da ni bilo nobenega sistema ali postopka, s katerim bi se potrdilo ali in katere surovine se uporabljajo v proizvodnem procesu izvoznega blaga. Sistem pokaže le, da se blago, uvoženo dajatev prosto uporablja v proizvodnem procesu, in pri tem ne razlikuje med namembnimi kraji blaga (domači ali izvozni trg). |
| --- | --- |

(67)

Toda ugotovljeno je bilo, da ni bilo nobenega sistema ali postopka, s katerim bi se potrdilo ali in katere surovine se uporabljajo v proizvodnem procesu izvoznega blaga. Sistem pokaže le, da se blago, uvoženo dajatev prosto uporablja v proizvodnem procesu, in pri tem ne razlikuje med namembnimi kraji blaga (domači ali izvozni trg).

| (68) | Člen 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe med drugim omogoča izjemo pri shemah za povračilo in povračilo nadomestila, ki so v skladu s strogimi pravili iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in pravila o povračilu) in Priloge III (opredelitev in pravila o povračilu nadomestila). |
| --- | --- |

(68)

Člen 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe med drugim omogoča izjemo pri shemah za povračilo in povračilo nadomestila, ki so v skladu s strogimi pravili iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in pravila o povračilu) in Priloge III (opredelitev in pravila o povračilu nadomestila).

| (69) | V odsotnosti sistema ali postopka, s katerim bi lahko potrdili, katere surovine se uporabljajo v proizvodnem procesu izvoznega proizvoda, in če so bile uvozne dajatve preplačane v smislu točke (i) Priloge I in Prilog II in III osnovne uredbe, se ALS ne more šteti kot shema dovoljenega povračila ali povračila nadomestila v skladu s členom2(1)(a)(ii) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(69)

V odsotnosti sistema ali postopka, s katerim bi lahko potrdili, katere surovine se uporabljajo v proizvodnem procesu izvoznega proizvoda, in če so bile uvozne dajatve preplačane v smislu točke (i) Priloge I in Prilog II in III osnovne uredbe, se ALS ne more šteti kot shema dovoljenega povračila ali povračila nadomestila v skladu s členom2(1)(a)(ii) osnovne uredbe.

| (70) | Ker se navedena izjema k določitvi subvencije za sheme za povračilo in povračilo nadomestila iz uvodne izjave (67) ne uporablja, se vprašanje o preveliki oprostitvi ne pojavlja in ugodnost, proti kateri se lahko izvede izravnalni ukrep, predstavlja oprostitev vseh uvoznih dajatev, ki jih je navadno treba plačati za vsak uvoz. |
| --- | --- |

(70)

Ker se navedena izjema k določitvi subvencije za sheme za povračilo in povračilo nadomestila iz uvodne izjave (67) ne uporablja, se vprašanje o preveliki oprostitvi ne pojavlja in ugodnost, proti kateri se lahko izvede izravnalni ukrep, predstavlja oprostitev vseh uvoznih dajatev, ki jih je navadno treba plačati za vsak uvoz.

(e)   Izračun zneska subvencije

| (71) | Ugodnost za podjetja je bila izračunana na podlagi zneska posojila, odobrenega v dovoljenjih, ki so bila uporabljena med OP. Kot je opredeljeno v uvodni izjavi (60), ugodnost iz ALS temelji tako na količini kot na vrednosti izvoženih končnih proizvodov. Zato je znesek izračunane subvencije dodeljen za celotni prihodek od izvoza med OP v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe. Pri izračunavanju ugodnosti so bile v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete nujne pristojbine za pridobitev subvencije. Na tej podlagi je dobljena subvencija znašala 0.2 %. |
| --- | --- |

(71)

Ugodnost za podjetja je bila izračunana na podlagi zneska posojila, odobrenega v dovoljenjih, ki so bila uporabljena med OP. Kot je opredeljeno v uvodni izjavi (60), ugodnost iz ALS temelji tako na količini kot na vrednosti izvoženih končnih proizvodov. Zato je znesek izračunane subvencije dodeljen za celotni prihodek od izvoza med OP v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe. Pri izračunavanju ugodnosti so bile v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete nujne pristojbine za pridobitev subvencije. Na tej podlagi je dobljena subvencija znašala 0.2 %.

5.   CONE IZVOZNE PROIZVODNJE/IZVOZNO USMERJENE ENOTE (EPZ/EOU)

| (72) | Potrjeno je bilo, da se noben proizvajalec izvoznik ne nahaja v EPZ ali EOU. Glede na to se nadaljnja analiza te sheme za namen te preiskave ni zdela potrebna. |
| --- | --- |

(72)

Potrjeno je bilo, da se noben proizvajalec izvoznik ne nahaja v EPZ ali EOU. Glede na to se nadaljnja analiza te sheme za namen te preiskave ni zdela potrebna.

6.   OPROSTITEV DAVKA NA DOHODEK

(a)   Pravna podlaga

| (73) | Zakon o davku na dohodek iz leta 1961 je pravna podlaga, po kateri deluje oprostitev davka na dohodek. Zakon, ki ga vsako leto dopolnjuje Zakon o financah določa podlago za pobiranje davkov ter oprostitve/odbitke, ki se jih lahko zahteva. Med oprostitvami, ki jih lahko zahtevajo podjetja, tiste, ki jih pokrivajo oddelki 10A, 10B in 80HHC Zakona, zagotavljajo oprostitev davka na dohodek od dobička iz izvozne prodaje. |
| --- | --- |

(73)

Zakon o davku na dohodek iz leta 1961 je pravna podlaga, po kateri deluje oprostitev davka na dohodek. Zakon, ki ga vsako leto dopolnjuje Zakon o financah določa podlago za pobiranje davkov ter oprostitve/odbitke, ki se jih lahko zahteva. Med oprostitvami, ki jih lahko zahtevajo podjetja, tiste, ki jih pokrivajo oddelki 10A, 10B in 80HHC Zakona, zagotavljajo oprostitev davka na dohodek od dobička iz izvozne prodaje.

(b)   Praktično izvajanje

| (74) | IV je povedala, da je z 31. 3. 2003 ukinila oprostitev davka na dohodek in to tudi dokazala. Čeprav je shema morda dodeljevala ugodnosti zadevnim izvoznikom med OP, shema ne bo dodeljevala nobenih ugodnosti izvoznim podjetjem po tem datumu. V teh okoliščinah in v skladu s členom15(1) osnovne uredbe ni potrebno ugotavljati izravnalne vrednosti oprostitve davka na dohodek. |
| --- | --- |

(74)

IV je povedala, da je z 31. 3. 2003 ukinila oprostitev davka na dohodek in to tudi dokazala. Čeprav je shema morda dodeljevala ugodnosti zadevnim izvoznikom med OP, shema ne bo dodeljevala nobenih ugodnosti izvoznim podjetjem po tem datumu. V teh okoliščinah in v skladu s členom15(1) osnovne uredbe ni potrebno ugotavljati izravnalne vrednosti oprostitve davka na dohodek.

7.   ZNESEK SUBVENCIJ, PROTI KATERIM SE LAHKO UVEDE IZRAVNALNI UKREP

| (75) | Znesek subvencij, proti katerim se lahko uvede izravnalne ukrepe v skladu z določbami osnovne uredbe, izražen glede na vrednost, za preiskovane proizvajalce izvoznike znaša 14,6 % in 20,9 %. Glede na to, da je bila stopnja celotnega sodelovanja za Indijo visoka (100 % izvoza zadevnega proizvoda iz Indije v Nemčijo), je bila stopnja preostalih subvencij za ostala podjetja enaka kot za podjetje z najvišjo individualno stopnjo, t.j. 20,9 %.











  Tip subvencije | DEPB | EPCG | ALS | EPZ/EOU | ITE | SKUPAJ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | |
| Graphite India Limited (GIL) | 14,5 % | 0,1 % | | | | 14,6 % |
| Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited | 20,4 % | 0,3 % | 0,2 % | | | 20,9 % |
| Ostali | | | | | | 20,9 % |

(75)

Znesek subvencij, proti katerim se lahko uvede izravnalne ukrepe v skladu z določbami osnovne uredbe, izražen glede na vrednost, za preiskovane proizvajalce izvoznike znaša 14,6 % in 20,9 %. Glede na to, da je bila stopnja celotnega sodelovanja za Indijo visoka (100 % izvoza zadevnega proizvoda iz Indije v Nemčijo), je bila stopnja preostalih subvencij za ostala podjetja enaka kot za podjetje z najvišjo individualno stopnjo, t.j. 20,9 %.

Tip subvencije

DEPB

EPCG

ALS

EPZ/EOU

ITE

SKUPAJ

Graphite India Limited (GIL)

14,5 %

0,1 %

14,6 %

Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited

20,4 %

0,3 %

0,2 %

20,9 %

Ostali

20,9 %

D.   GOSPODARSKA PANOGA SKUPNOSTI

1.   SKUPNA PROIZVODNJA SKUPNOSTI

| (76) | V Skupnosti enak proizvod proizvajajo SGL AG („SGL“) in več drugih hčerinskih podjetij UCAR SA („UCAR“), to so UCAR SNC, UCAR Electrodos Ibérica SL in Graftech SpA, v imenu katerih je bila vložena pritožba. Proizvodni obrati podjetij SGL in UCAR so v Avstriji, Belgiji, Nemčiji, Franciji, Italiji in Španiji. |
| --- | --- |

(76)

V Skupnosti enak proizvod proizvajajo SGL AG („SGL“) in več drugih hčerinskih podjetij UCAR SA („UCAR“), to so UCAR SNC, UCAR Electrodos Ibérica SL in Graftech SpA, v imenu katerih je bila vložena pritožba. Proizvodni obrati podjetij SGL in UCAR so v Avstriji, Belgiji, Nemčiji, Franciji, Italiji in Španiji.

| (77) | Poleg teh dveh proizvajalcev Skupnosti pritožnikov, SGL in UCAR, sta enake proizvode v Skupnosti v obdobju od 1999 do OP proizvajala še dva druga proizvajalca. Eden od teh dveh proizvajalcev je postal plačilno nesposoben in je moral zaprositi za sodno varstvo po nemškem zakonu o stečajnem postopku. To podjetje je prenehalo izdelovati enake proizvode z novembrom 2002. Ti dve podjetji sta izrazili podporo pritožbi, vendar sta zavrnili povabilo Komisije, da aktivno sodelujeta v preiskavi. Ugotavlja se, da vsi štirje zgoraj omenjeni proizvajalci sestavljajo proizvodnjo Skupnosti v smislu člena 4(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(77)

Poleg teh dveh proizvajalcev Skupnosti pritožnikov, SGL in UCAR, sta enake proizvode v Skupnosti v obdobju od 1999 do OP proizvajala še dva druga proizvajalca. Eden od teh dveh proizvajalcev je postal plačilno nesposoben in je moral zaprositi za sodno varstvo po nemškem zakonu o stečajnem postopku. To podjetje je prenehalo izdelovati enake proizvode z novembrom 2002. Ti dve podjetji sta izrazili podporo pritožbi, vendar sta zavrnili povabilo Komisije, da aktivno sodelujeta v preiskavi. Ugotavlja se, da vsi štirje zgoraj omenjeni proizvajalci sestavljajo proizvodnjo Skupnosti v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.

2.   OPREDELITEV GOSPODARSKE PANOGE SKUPNOSTI

| (78) | Dva proizvajalca Skupnosti pritožnika sta ustrezno odgovorila na vprašalnik in polno sodelovala v preiskavi. V OP sta predstavljala več kot 80 % proizvodnje Skupnosti. |
| --- | --- |

(78)

Dva proizvajalca Skupnosti pritožnika sta ustrezno odgovorila na vprašalnik in polno sodelovala v preiskavi. V OP sta predstavljala več kot 80 % proizvodnje Skupnosti.

| (79) | Meni se, da sestavljata gospodarsko panogo Skupnosti v smislu člena 9(1) in člena 10(8) osnovne uredbe, in bosta v nadaljnjem besedilu imenovana kot „gospodarska panoga Skupnosti“. |
| --- | --- |

(79)

Meni se, da sestavljata gospodarsko panogo Skupnosti v smislu člena 9(1) in člena 10(8) osnovne uredbe, in bosta v nadaljnjem besedilu imenovana kot „gospodarska panoga Skupnosti“.

E.   ŠKODA

1.   UVODNA OPOMBA

| (80) | Ker v Indiji obstajata le dva proizvajalca izvoznika zadevnega proizvoda in ker ima gospodarska panoga Skupnosti prav tako samo dva proizvajalca, je bilo podatke za uvoz zadevnega proizvoda s poreklom iz Indije v Skupnost in podatke za gospodarsko panog Skupnosti treba izraziti z indeksom, da se ohrani zaupnost po členu 29 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(80)

Ker v Indiji obstajata le dva proizvajalca izvoznika zadevnega proizvoda in ker ima gospodarska panoga Skupnosti prav tako samo dva proizvajalca, je bilo podatke za uvoz zadevnega proizvoda s poreklom iz Indije v Skupnost in podatke za gospodarsko panog Skupnosti treba izraziti z indeksom, da se ohrani zaupnost po členu 29 osnovne uredbe.

2.   PORABA SKUPNOSTI

| (81) | Poraba Skupnosti je bila določena na podlagi obsega prodaje gospodarske panoge Skupnosti na trgu Skupnosti, na podlagi obsega prodaje drugih proizvajalcev Skupnosti na trgu Skupnosti, ocenjenega na osnovi razpoložljivih dokazov, na podlagi obsega prodaje dveh sodelujočih indijskih proizvajalcev izvoznikov na trgu Skupnosti, na podlagi obsega prodaje, uvožene iz Poljske, ustvarjene na podlagi sodelovanja s SGL, ter na podlagi po potrebi ustrezno prilagojenih podatkov Eurostata za ostali uvoz v Skupnost. |
| --- | --- |

(81)

Poraba Skupnosti je bila določena na podlagi obsega prodaje gospodarske panoge Skupnosti na trgu Skupnosti, na podlagi obsega prodaje drugih proizvajalcev Skupnosti na trgu Skupnosti, ocenjenega na osnovi razpoložljivih dokazov, na podlagi obsega prodaje dveh sodelujočih indijskih proizvajalcev izvoznikov na trgu Skupnosti, na podlagi obsega prodaje, uvožene iz Poljske, ustvarjene na podlagi sodelovanja s SGL, ter na podlagi po potrebi ustrezno prilagojenih podatkov Eurostata za ostali uvoz v Skupnost.

| (82) | Na tej podlagi se je med letom 1999 in OP poraba zadevnega proizvoda v Skupnosti zvišala za 9 %. Natančneje, narasla je za 14 % med letoma 1999 in 2000, upadla za 7 odstotnih točk v letu 2001 in še za 1 odstotno točko v 2002, preden je narasla za 3 odstotne točke v OP. Ker se zadevni proizvod prvenstveno uporablja v elektro-jeklarski industriji, je treba pri razvoju porabe upoštevati gospodarska gibanja tega posebnega sektorja, ki je doživel hiter porast v letu 2000 in recesijo od leta 2001 dalje. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Skupna poraba v ES (v tonah) | 119 802 | 136 418 | 128 438 | 126 623 | 130 615 |
| Indeks (1999=100) | 100 | 114 | 107 | 106 | 109 |

(82)

Na tej podlagi se je med letom 1999 in OP poraba zadevnega proizvoda v Skupnosti zvišala za 9 %. Natančneje, narasla je za 14 % med letoma 1999 in 2000, upadla za 7 odstotnih točk v letu 2001 in še za 1 odstotno točko v 2002, preden je narasla za 3 odstotne točke v OP. Ker se zadevni proizvod prvenstveno uporablja v elektro-jeklarski industriji, je treba pri razvoju porabe upoštevati gospodarska gibanja tega posebnega sektorja, ki je doživel hiter porast v letu 2000 in recesijo od leta 2001 dalje.

1999

2000

2001

2002

OP

Skupna poraba v ES (v tonah)

119 802

136 418

128 438

126 623

130 615

Indeks (1999=100)

100

114

107

106

109

3.   UVOZ IZ ZADEVNIH DRŽAV

(a)   Obseg

| (83) | Obseg uvoza zadevnega proizvoda iz Indije v Skupnost je narasel za 76 % med letom 1999 in OP. Natančneje, uvoz iz Italije se je povečal za 45 % med letoma 1999 in 2000, za nadaljnjih 31 odstotnih točk v letu 2001 in ostal skoraj nespremenjen na tej ravni v letu 2002 in OP. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg subvencioniranega uvoza (v tonah) | se ne razkrije (glej uvodno izjavo 80 zgoraj) |
| Indeks (1999=100) | 100 | 145 | 176 | 176 | 176 |
| Tržni delež subvencioniranega uvoza | se ne razkrije (glej uvodno izjavo 80 zgoraj) |
| Indeks (1999=100) | 100 | 127 | 164 | 166 | 161 |

(83)

Obseg uvoza zadevnega proizvoda iz Indije v Skupnost je narasel za 76 % med letom 1999 in OP. Natančneje, uvoz iz Italije se je povečal za 45 % med letoma 1999 in 2000, za nadaljnjih 31 odstotnih točk v letu 2001 in ostal skoraj nespremenjen na tej ravni v letu 2002 in OP.

1999

2000

2001

2002

OP

Obseg subvencioniranega uvoza (v tonah)

se ne razkrije (glej uvodno izjavo 80 zgoraj)

Indeks (1999=100)

100

145

176

176

176

Tržni delež subvencioniranega uvoza

se ne razkrije (glej uvodno izjavo 80 zgoraj)

Indeks (1999=100)

100

127

164

166

161

(b)   Tržni delež

| (84) | Tržni delež uvoznikov iz zadevnih državah se je povečal za 3,4 odstotne točke (ali 61 %) v zadevnem obdobju in je v OP dosegel raven od 8 do 10 %. Najprej je narasel za 1,5 odstotne točke med letoma 1999 in 2000, za nadaljnji 2 odstotni točki v letu 2001 in ostal skoraj nespremenjen na tej ravni v letu 2002 in OP. Treba je poudariti, da je v obdobju od 1999 do OP porast uvoza in tržnega deleža iz zadevnih držav sovpadel s povečanjem porabe za 9 %. |
| --- | --- |

(84)

Tržni delež uvoznikov iz zadevnih državah se je povečal za 3,4 odstotne točke (ali 61 %) v zadevnem obdobju in je v OP dosegel raven od 8 do 10 %. Najprej je narasel za 1,5 odstotne točke med letoma 1999 in 2000, za nadaljnji 2 odstotni točki v letu 2001 in ostal skoraj nespremenjen na tej ravni v letu 2002 in OP. Treba je poudariti, da je v obdobju od 1999 do OP porast uvoza in tržnega deleža iz zadevnih držav sovpadel s povečanjem porabe za 9 %.

(c)   Cene

(i)   Razvoj cen

| (85) | Med letom 1999 in OP se je povprečna cena uvoza zadevnega proizvoda s poreklom iz Indije zvišala za 2 % v letu 2002, za nadaljnjih 8 odstotnih točk v letu 2001 ter upadla za 9 odstotnih točk v letu 2002 do ravni, na kateri je ostala nespremenjena v OP. V OP je bila povprečna cena uvoza zadevnega proizvoda s poreklom iz Indije za 1 % višja kot v letu 1999. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cene subvencioniranega uvoza | se ne razkrije (glej uvodno izjavo 80 zgoraj) |
| Indeks (1999=100) | 100 | 102 | 110 | 101 | 101 |

(85)

Med letom 1999 in OP se je povprečna cena uvoza zadevnega proizvoda s poreklom iz Indije zvišala za 2 % v letu 2002, za nadaljnjih 8 odstotnih točk v letu 2001 ter upadla za 9 odstotnih točk v letu 2002 do ravni, na kateri je ostala nespremenjena v OP. V OP je bila povprečna cena uvoza zadevnega proizvoda s poreklom iz Indije za 1 % višja kot v letu 1999.

1999

2000

2001

2002

OP

Cene subvencioniranega uvoza

se ne razkrije (glej uvodno izjavo 80 zgoraj)

Indeks (1999=100)

100

102

110

101

101

(ii)   Nelojalno nižanje cen

| (86) | Za primerljive modele zadevnega proizvoda so se povprečne prodajne cene proizvajalcev izvoznikov primerjale s povprečnimi prodajnimi cenami gospodarske panoge Skupnosti. Za ta namen so se cene gospodarske panoge Skupnosti franko tovarna za nepovezane stranke, brez vseh rabatov in davkov, primerjale s cenami CIF na meji Skupnosti proizvajalcev izvoznikov iz Indije, ustrezno prilagojenimi za pouvozne stroške. Primerjava je pokazala, da je med OP zadevni proizvod s poreklom iz Indije, prodan v Skupnosti, nelojalno nižal cene gospodarske panoge Skupnosti za 6,5 % do 12,2 %. |
| --- | --- |

(86)

Za primerljive modele zadevnega proizvoda so se povprečne prodajne cene proizvajalcev izvoznikov primerjale s povprečnimi prodajnimi cenami gospodarske panoge Skupnosti. Za ta namen so se cene gospodarske panoge Skupnosti franko tovarna za nepovezane stranke, brez vseh rabatov in davkov, primerjale s cenami CIF na meji Skupnosti proizvajalcev izvoznikov iz Indije, ustrezno prilagojenimi za pouvozne stroške. Primerjava je pokazala, da je med OP zadevni proizvod s poreklom iz Indije, prodan v Skupnosti, nelojalno nižal cene gospodarske panoge Skupnosti za 6,5 % do 12,2 %.

| (87) | Treba je omeniti, da te stopnje, za katere se nelojalno nižajo cene, ne pokažejo popolnoma učinka subvencioniranega uvoza na cene gospodarske panoge Skupnosti, saj sta bila zabeležena padec cen in pritiska na cene, kot dokazuje relativno nizka donosnost gospodarske panoge Skupnosti v OP, medtem ko bi lahko pričakovali razmeroma večji dobiček, če subvencioniranja ne bi bilo. |
| --- | --- |

(87)

Treba je omeniti, da te stopnje, za katere se nelojalno nižajo cene, ne pokažejo popolnoma učinka subvencioniranega uvoza na cene gospodarske panoge Skupnosti, saj sta bila zabeležena padec cen in pritiska na cene, kot dokazuje relativno nizka donosnost gospodarske panoge Skupnosti v OP, medtem ko bi lahko pričakovali razmeroma večji dobiček, če subvencioniranja ne bi bilo.

4.   POLOŽAJ GOSPODARSKE PANOGE SKUPNOSTI

| (88) | V skladu s členom 8(5) osnovne uredbe je Komisija preučila vse pomembne gospodarske faktorje in indekse, ki zadevajo položaj gospodarske panoge Skupnosti. |
| --- | --- |

(88)

V skladu s členom 8(5) osnovne uredbe je Komisija preučila vse pomembne gospodarske faktorje in indekse, ki zadevajo položaj gospodarske panoge Skupnosti.

(a)   Uvodne opombe

| (89) | Za smiselno oceno nekaterih kazalcev škode je bilo treba ustrezno združiti nekatere podatke od UCAR in hčerinskih podjetij v Skupnosti (glej uvodno izjavo (76) zgoraj). |
| --- | --- |

(89)

Za smiselno oceno nekaterih kazalcev škode je bilo treba ustrezno združiti nekatere podatke od UCAR in hčerinskih podjetij v Skupnosti (glej uvodno izjavo (76) zgoraj).

| (90) | Komisija je posebno pozornost namenila vsem možnim vplivom na kazalce škode, ki izhajajo iz preteklega protikonkurenčnega obnašanja dveh proizvajalcev Skupnosti pritožnikov. Komisija je ustrezno zagotovila, da so bili začetni točki ocene škode (1999) izločeni vplivi protikonkurenčne prakse (glej uvodne izjave (121), (122) in (125) spodaj). Poleg tega je pri določitvi stroškov in donosnosti gospodarske panoge Skupnosti Komisija izrecno zahtevala in preverila, da so neposredni stroški plačil ali kateri koli posredni stroški (vključno s finančnimi dajatvami), povezani s kaznimi, ki so jih naložil organi, pristojni za konkurenco, nedvoumno izvzeti, tako da se dobi predstava o dobičku, donosnosti naložb in finančnem toku brez teh izrednih izdatkov. |
| --- | --- |

(90)

Komisija je posebno pozornost namenila vsem možnim vplivom na kazalce škode, ki izhajajo iz preteklega protikonkurenčnega obnašanja dveh proizvajalcev Skupnosti pritožnikov. Komisija je ustrezno zagotovila, da so bili začetni točki ocene škode (1999) izločeni vplivi protikonkurenčne prakse (glej uvodne izjave (121), (122) in (125) spodaj). Poleg tega je pri določitvi stroškov in donosnosti gospodarske panoge Skupnosti Komisija izrecno zahtevala in preverila, da so neposredni stroški plačil ali kateri koli posredni stroški (vključno s finančnimi dajatvami), povezani s kaznimi, ki so jih naložil organi, pristojni za konkurenco, nedvoumno izvzeti, tako da se dobi predstava o dobičku, donosnosti naložb in finančnem toku brez teh izrednih izdatkov.

(b)   Proizvodnja

| (91) | Proizvodnja gospodarske panoge Skupnosti je v letu 2000 narasla za 14 %, upadla za 16 odstotnih točk v letu 2001 ter še za 4 odstotne točke v 2002 in narasla za 5 odstotnih točk v OP. Veliko povečanje, opaženo leta 2000, je nastalo zaradi dobre gospodarske klime, posledica katere je bila rastoča stopnja izkoriščenosti zmogljivosti v tistem letu. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodnja (v tonah) | se ne razkrije (glej uvodno izjavo 80 zgoraj) |
| Indeks (1999=100) | 100 | 114 | 98 | 94 | 99 |

(91)

Proizvodnja gospodarske panoge Skupnosti je v letu 2000 narasla za 14 %, upadla za 16 odstotnih točk v letu 2001 ter še za 4 odstotne točke v 2002 in narasla za 5 odstotnih točk v OP. Veliko povečanje, opaženo leta 2000, je nastalo zaradi dobre gospodarske klime, posledica katere je bila rastoča stopnja izkoriščenosti zmogljivosti v tistem letu.

1999

2000

2001

2002

OP

Proizvodnja (v tonah)

se ne razkrije (glej uvodno izjavo 80 zgoraj)

Indeks (1999=100)

100

114

98

94

99

(c)   Zmogljivosti in stopnje izkoriščenosti zmogljivosti

| (92) | (Proizvodne zmogljivosti so se v letu 2000 zmanjšale za okrog 2 % in ostale na tej ravni v letu 2001. V letu 2002 in OP je so proizvodne zmogljivosti nadalje upadle za 5 odstotnih točk in 2 odstotni točki. V OP so bile proizvodne zmogljivosti za 9 % nižje kot v letu 1999, predvsem zaradi začasnega zaprtja obrata proizvajalca Skupnosti, ki je trajalo celotno OP. |
| --- | --- |

(92)

(Proizvodne zmogljivosti so se v letu 2000 zmanjšale za okrog 2 % in ostale na tej ravni v letu 2001. V letu 2002 in OP je so proizvodne zmogljivosti nadalje upadle za 5 odstotnih točk in 2 odstotni točki. V OP so bile proizvodne zmogljivosti za 9 % nižje kot v letu 1999, predvsem zaradi začasnega zaprtja obrata proizvajalca Skupnosti, ki je trajalo celotno OP.

| (93) | Izkoriščenost zmogljivosti je bila 70 % v letu 1999, preden se je zaradi velikega povpraševanja zlasti s strani elektro-jeklarske industrije povečala na 81 % v letu 2000. V letih 2001 in 2002 je spet padla na raven 70 %, preden se je v OP povečala na 76 %. |
| --- | --- |

(93)

Izkoriščenost zmogljivosti je bila 70 % v letu 1999, preden se je zaradi velikega povpraševanja zlasti s strani elektro-jeklarske industrije povečala na 81 % v letu 2000. V letih 2001 in 2002 je spet padla na raven 70 %, preden se je v OP povečala na 76 %.

| (94) | Preiskava je pokazala, da je že v sami osnovi več vzrokov za gospodarske probleme, s katerimi se je soočil zgoraj omenjeni začasno zaprti obrat, od katerih sta najbolj opazna dva: (i) visoki proizvodni stroški, povezani s ceno elektrike v posamezni državi, in (ii) konkurenca subvencioniranega uvoza s poreklom iz Indije. Ker je težko razmejiti med enim in drugim vzrokom, je Komisija pregledala, kakšno bi bilo gibanje zmogljivosti in izkoriščenosti zmogljivosti v letu 2002 in OP, če ta obrat ne bi bil začasno zaprt. Obseg proizvodnje je v simulaciji ostal nespremenjen, saj so drugi proizvodni obrati tega proizvajalca Skupnosti povečali proizvodnjo, da bi zapolnili primanjkljaj. Kot kaže spodnja preglednica, bi, če obrat ne bi bil začasno zaprt, proizvodne zmogljivosti in izkoriščenost zmogljivosti gospodarske panoge Skupnosti kot celote dosegle v OP raven, zelo blizu tisti iz 1999. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodne zmogljivosti (v tonah) | se ne razkrije (glej uvodno izjavo 80 zgoraj) |
| Indeks (1999=100) | 100 | 98 | 98 | 93 | 91 |
| Izkoriščenost zmogljivosti | 70 % | 81 % | 70 % | 70 % | 76 % |
| Indeks (1999=100) | 100 | 115 | 99 | 100 | 108 |

(94)

Preiskava je pokazala, da je že v sami osnovi več vzrokov za gospodarske probleme, s katerimi se je soočil zgoraj omenjeni začasno zaprti obrat, od katerih sta najbolj opazna dva: (i) visoki proizvodni stroški, povezani s ceno elektrike v posamezni državi, in (ii) konkurenca subvencioniranega uvoza s poreklom iz Indije. Ker je težko razmejiti med enim in drugim vzrokom, je Komisija pregledala, kakšno bi bilo gibanje zmogljivosti in izkoriščenosti zmogljivosti v letu 2002 in OP, če ta obrat ne bi bil začasno zaprt. Obseg proizvodnje je v simulaciji ostal nespremenjen, saj so drugi proizvodni obrati tega proizvajalca Skupnosti povečali proizvodnjo, da bi zapolnili primanjkljaj. Kot kaže spodnja preglednica, bi, če obrat ne bi bil začasno zaprt, proizvodne zmogljivosti in izkoriščenost zmogljivosti gospodarske panoge Skupnosti kot celote dosegle v OP raven, zelo blizu tisti iz 1999.

1999

2000

2001

2002

OP

Proizvodne zmogljivosti (v tonah)

se ne razkrije (glej uvodno izjavo 80 zgoraj)

Indeks (1999=100)

100

98

98

93

91

Izkoriščenost zmogljivosti

70 %

81 %

70 %

70 %

76 %

Indeks (1999=100)

100

115

99

100

108

| | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodna zmogljivost (v tonah) brez začasnega zaprtja | se ne razkrije (glej uvodno izjavo 80 zgoraj) |
| Indeks (1999=100) | 100 | 98 | 98 | 100 | 101 |
| Izkoriščenost zmogljivosti brez začasnega zaprtja | 70 % | 81 % | 70 % | 65 % | 69 % |
| Indeks (1999=100) | 100 | 115 | 99 | 93 | 98 |

1999

2000

2001

2002

OP

Proizvodna zmogljivost (v tonah) brez začasnega zaprtja

se ne razkrije (glej uvodno izjavo 80 zgoraj)

Indeks (1999=100)

100

98

98

100

101

Izkoriščenost zmogljivosti brez začasnega zaprtja

70 %

81 %

70 %

65 %

69 %

Indeks (1999=100)

100

115

99

93

98

(d)   Zaloge

| (95) | Med so zaloge končanih proizvodov predstavljale okrog 3 % skupnega obsega proizvodnje gospodarske panoge Skupnosti. Raven končnih zalog gospodarske panoge Skupnosti se je v zadevnem obdobju v splošnem povečala in je bila za okrog petkrat večja v OP v primerjavi z letom 1999. Toda preiskava je pokazala, da gibanje zalog ni posebno pomemben kazalec gospodarskega položaja gospodarske panoge Skupnosti, saj proizvajalci Skupnosti praviloma proizvajajo po naročilu in so torej zaloge običajno blago, ki čaka, da se razpošlje strankam. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Končne zaloge (v tonah) | se ne razkrije (glej uvodno izjavo 80 zgoraj) |
| Indeks (1999=100) | 100 | 235 | 700 | 663 | 515 |

(95)

Med so zaloge končanih proizvodov predstavljale okrog 3 % skupnega obsega proizvodnje gospodarske panoge Skupnosti. Raven končnih zalog gospodarske panoge Skupnosti se je v zadevnem obdobju v splošnem povečala in je bila za okrog petkrat večja v OP v primerjavi z letom 1999. Toda preiskava je pokazala, da gibanje zalog ni posebno pomemben kazalec gospodarskega položaja gospodarske panoge Skupnosti, saj proizvajalci Skupnosti praviloma proizvajajo po naročilu in so torej zaloge običajno blago, ki čaka, da se razpošlje strankam.

1999

2000

2001

2002

OP

Končne zaloge (v tonah)

se ne razkrije (glej uvodno izjavo 80 zgoraj)

Indeks (1999=100)

100

235

700

663

515

(e)   Obseg prodaje

| (96) | Prodaja lastne proizvodnje gospodarske panoge Skupnosti na trgu Skupnosti, namenjena nepovezanim strankam, je upadla za 1 % med letom 1999 in OP. Natančneje, dvignila se je za 16 % v letu 2000, padla za 17 odstotnih točk v letu 2001 in za nadaljnjih 5 odstotnih točk v letu 2002, preden je spet zrasla za 5 odstotnih točk v OP. Razvoj obsega prodaje natančneje odraža gospodarske trende v elektro-jeklarski industriji, ki je po razcvetu leta 2000 doživela gospodarski padec v letih 2001 in 2002. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje ES nepovezanim strankam (v tonah) | se ne razkrije (glej uvodno izjavo 80 zgoraj) |
| Indeks (1999=100) | 100 | 116 | 99 | 94 | 99 |

(96)

Prodaja lastne proizvodnje gospodarske panoge Skupnosti na trgu Skupnosti, namenjena nepovezanim strankam, je upadla za 1 % med letom 1999 in OP. Natančneje, dvignila se je za 16 % v letu 2000, padla za 17 odstotnih točk v letu 2001 in za nadaljnjih 5 odstotnih točk v letu 2002, preden je spet zrasla za 5 odstotnih točk v OP. Razvoj obsega prodaje natančneje odraža gospodarske trende v elektro-jeklarski industriji, ki je po razcvetu leta 2000 doživela gospodarski padec v letih 2001 in 2002.

1999

2000

2001

2002

OP

Obseg prodaje ES nepovezanim strankam (v tonah)

se ne razkrije (glej uvodno izjavo 80 zgoraj)

Indeks (1999=100)

100

116

99

94

99

(f)   Tržni delež

| (97) | Po manjšem začetnem povečanju za eno odstotno točko v letu 2000 je tržni delež gospodarske panoge Skupnosti znatno padal do leta 2002. Gospodarska panoga Skupnosti je izgubila 6,5 odstotne točke tržnega deleža v letu 2001 in nadaljnje 2,8 odstotne točke v letu 2002, preden si je opomogla za 1,9 odstotne točke med OP. V primerjavi z letom 1999 je bil tržni delež gospodarske panoge Skupnosti med OP nižji za 6,3 odstotne točke ali 9 %, izraženo z indeksom. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tržni delež gospodarske panoge Skupnosti | se ne razkrije (glej uvodno izjavo 80 zgoraj) |
| Indeks (1999=100) | 100 | 102 | 93 | 89 | 91 |

(97)

Po manjšem začetnem povečanju za eno odstotno točko v letu 2000 je tržni delež gospodarske panoge Skupnosti znatno padal do leta 2002. Gospodarska panoga Skupnosti je izgubila 6,5 odstotne točke tržnega deleža v letu 2001 in nadaljnje 2,8 odstotne točke v letu 2002, preden si je opomogla za 1,9 odstotne točke med OP. V primerjavi z letom 1999 je bil tržni delež gospodarske panoge Skupnosti med OP nižji za 6,3 odstotne točke ali 9 %, izraženo z indeksom.

1999

2000

2001

2002

OP

Tržni delež gospodarske panoge Skupnosti

se ne razkrije (glej uvodno izjavo 80 zgoraj)

Indeks (1999=100)

100

102

93

89

91

(g)   Rast

| (98) | Med letom 1999 in OP, ko je poraba Skupnosti narasla za 9 %, se je obseg prodaje gospodarske panoge Skupnosti na trgu Skupnosti zmanjšal za 1 %. Gospodarska panoga Skupnosti je izgubila 6,3 odstotne točke tržnega deleža, kot je prikazano zgoraj, medtem ko je v istem obdobju subvencionirani uvoz pridobil 3,4 odstotne točke tržnega deleža. |
| --- | --- |

(98)

Med letom 1999 in OP, ko je poraba Skupnosti narasla za 9 %, se je obseg prodaje gospodarske panoge Skupnosti na trgu Skupnosti zmanjšal za 1 %. Gospodarska panoga Skupnosti je izgubila 6,3 odstotne točke tržnega deleža, kot je prikazano zgoraj, medtem ko je v istem obdobju subvencionirani uvoz pridobil 3,4 odstotne točke tržnega deleža.

(h)   Zaposlenost

| (99) | Raven zaposlenosti v industriji Skupnosti se je zmanjšala za okrog 17 % med letom 1999 in OP. Delovna sila se je zmanjšala za 1 odstotno točko v letu 2000 in za 5 odstotnih točk v letu 2001. V letu 2002 in OP je sledilo zmanjšanje za 9 odstotnih točk oziroma 3 odstotne točke, predvsem zaradi začasnega zaprtja obrata proizvajalca Skupnosti in premestitve dela delovne sile na dobičkonosnejše segmente poslovanja. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaposlenost | se ne razkrije (glej uvodno izjavo 80 zgoraj) |
| Indeks (1999=100) | 100 | 99 | 95 | 86 | 83 |

(99)

Raven zaposlenosti v industriji Skupnosti se je zmanjšala za okrog 17 % med letom 1999 in OP. Delovna sila se je zmanjšala za 1 odstotno točko v letu 2000 in za 5 odstotnih točk v letu 2001. V letu 2002 in OP je sledilo zmanjšanje za 9 odstotnih točk oziroma 3 odstotne točke, predvsem zaradi začasnega zaprtja obrata proizvajalca Skupnosti in premestitve dela delovne sile na dobičkonosnejše segmente poslovanja.

1999

2000

2001

2002

OP

Zaposlenost

se ne razkrije (glej uvodno izjavo 80 zgoraj)

Indeks (1999=100)

100

99

95

86

83

(i)   Produktivnost

| (100) | Produktivnost delovne sile v gospodarski panogi Skupnosti, merjena kot proizvodnja na zaposlenega na leto, se je najprej močno povečala za 15 % iz leta 1999 do 2000, padla za 12 odstotnih točk v letu 2001, spet narasla za 5 odstotnih točk v letu 2002 in nadalje za 11 odstotnih točk med OP. Ob koncu zadevnega obdobja je bila produktivnost za 19 % višja od tiste na začetku obdobja, kar kaže na prizadevanja za racionalizacijo v gospodarski panogi Skupnosti, da bi ostala konkurenčna. Za primerjavo, povprečna rast produktivnosti dela v gospodarstvu Skupnosti na splošno (v vseh gospodarskih sektorjih) je bila v istem obdobju le 1,5 % na leto. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivnost (v tonah na zaposlenega) | se ne razkrije (glej uvodno izjavo 80 zgoraj) |
| Indeks (1999=100) | 100 | 115 | 103 | 108 | 119 |

(100)

Produktivnost delovne sile v gospodarski panogi Skupnosti, merjena kot proizvodnja na zaposlenega na leto, se je najprej močno povečala za 15 % iz leta 1999 do 2000, padla za 12 odstotnih točk v letu 2001, spet narasla za 5 odstotnih točk v letu 2002 in nadalje za 11 odstotnih točk med OP. Ob koncu zadevnega obdobja je bila produktivnost za 19 % višja od tiste na začetku obdobja, kar kaže na prizadevanja za racionalizacijo v gospodarski panogi Skupnosti, da bi ostala konkurenčna. Za primerjavo, povprečna rast produktivnosti dela v gospodarstvu Skupnosti na splošno (v vseh gospodarskih sektorjih) je bila v istem obdobju le 1,5 % na leto.

1999

2000

2001

2002

OP

Produktivnost (v tonah na zaposlenega)

se ne razkrije (glej uvodno izjavo 80 zgoraj)

Indeks (1999=100)

100

115

103

108

119

(j)   Plače

| (101) | Med 1999 in OP se je povprečna plača zaposlenega zvišala za 13 %. Ta številka je nekaj pod stopnjo rasti povprečnega nominalnega nadomestila na zaposlenega (14 %), ki je bila v gospodarstvu Skupnosti na splošno (vsi sektorji) zabeležena v istem obdobju | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Letni stroški dela na zaposlenega (000 EUR) | se ne razkrije (glej uvodno izjavo 80 zgoraj) |
| Indeks (1999=100) | 100 | 104 | 105 | 111 | 113 |

(101)

Med 1999 in OP se je povprečna plača zaposlenega zvišala za 13 %. Ta številka je nekaj pod stopnjo rasti povprečnega nominalnega nadomestila na zaposlenega (14 %), ki je bila v gospodarstvu Skupnosti na splošno (vsi sektorji) zabeležena v istem obdobju

1999

2000

2001

2002

OP

Letni stroški dela na zaposlenega (000 EUR)

se ne razkrije (glej uvodno izjavo 80 zgoraj)

Indeks (1999=100)

100

104

105

111

113

(k)   Prodajne cene

| (102) | Cene na enoto za prodajo Skupnosti, zaračunane nepovezanim strankam za lastno proizvodnjo gospodarske panoge Skupnosti, so se znižale za 6 % med letoma 1999 in 2000, zvišale za 9 odstotnih točk v 2001, znižale za 12 odstotnih točk v 2002 ter zvišale za 1 odstotno točko v OP. Skupno je padec cen na enoto znašal 8 % med letom 1999 in OP. Ta relativno neenak razvoj je mogoče razložiti, kot je opisano v andaljevanju. |
| --- | --- |

(102)

Cene na enoto za prodajo Skupnosti, zaračunane nepovezanim strankam za lastno proizvodnjo gospodarske panoge Skupnosti, so se znižale za 6 % med letoma 1999 in 2000, zvišale za 9 odstotnih točk v 2001, znižale za 12 odstotnih točk v 2002 ter zvišale za 1 odstotno točko v OP. Skupno je padec cen na enoto znašal 8 % med letom 1999 in OP. Ta relativno neenak razvoj je mogoče razložiti, kot je opisano v andaljevanju.

| (103) | Cene se spreminjajo zaradi dvojega: proizvodnih stroškov („PS“) ter ponudbe in povpraševanja na trgu. Medtem ko so prodajne cene na enoto padle za 8 % med letom 1999 in OP, so proizvodni stroški na enoto narasli za 2 %. Ta relativno nepomemben razvoj stroškov skriva skok za 10 odstotnih točk, opažen v letu 2001, ki je nastal zaradi zakasnele posledice zvišanja cen surovin v letu 2000. Za izdelovanje sistemov grafitnih elektrod se v glavnem uporabljata dve surovini, to sta naftni in smolni koks, ki pomenita približno 34 % vseh proizvodnih stroškov. Energija, katere cena je prav tako močno povezana z nihanjem cene nafte, predstavlja nadaljnjih 13 % skupnih proizvodnih stroškov. Ti trije ključni elementi stroškov, katerih cena je neposredno povezana s ceno nafte, pomeni 50 % skupnih proizvodnih stroškov enakega proizvoda. Ker cene gospodarske panoge Skupnosti niso mogle dohajati povečanja proizvodnih stroškov zaradi pritiskov na cene, povezane s subvencioniranim uvozom, je gospodarska panoga Skupnosti zabeležila padec donosnosti. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cena na enoto na trgu ES (EUR/tono) | Se ne razkrije (glej uvodno izjavo 80 zgoraj) |
| Indeks (1999=100) | 100 | 94 | 103 | 91 | 92 |
| Proizvodni stroški na enoto (EUR/tono) | Se ne razkrije (glej uvodno izjavo 80 zgoraj) |
| Indeks (1999=100) | 100 | 101 | 111 | 101 | 102 |

(103)

Cene se spreminjajo zaradi dvojega: proizvodnih stroškov („PS“) ter ponudbe in povpraševanja na trgu. Medtem ko so prodajne cene na enoto padle za 8 % med letom 1999 in OP, so proizvodni stroški na enoto narasli za 2 %. Ta relativno nepomemben razvoj stroškov skriva skok za 10 odstotnih točk, opažen v letu 2001, ki je nastal zaradi zakasnele posledice zvišanja cen surovin v letu 2000. Za izdelovanje sistemov grafitnih elektrod se v glavnem uporabljata dve surovini, to sta naftni in smolni koks, ki pomenita približno 34 % vseh proizvodnih stroškov. Energija, katere cena je prav tako močno povezana z nihanjem cene nafte, predstavlja nadaljnjih 13 % skupnih proizvodnih stroškov. Ti trije ključni elementi stroškov, katerih cena je neposredno povezana s ceno nafte, pomeni 50 % skupnih proizvodnih stroškov enakega proizvoda. Ker cene gospodarske panoge Skupnosti niso mogle dohajati povečanja proizvodnih stroškov zaradi pritiskov na cene, povezane s subvencioniranim uvozom, je gospodarska panoga Skupnosti zabeležila padec donosnosti.

1999

2000

2001

2002

OP

Cena na enoto na trgu ES (EUR/tono)

Se ne razkrije (glej uvodno izjavo 80 zgoraj)

Indeks (1999=100)

100

94

103

91

92

Proizvodni stroški na enoto (EUR/tono)

Se ne razkrije (glej uvodno izjavo 80 zgoraj)

Indeks (1999=100)

100

101

111

101

102

(l)   Faktorji, ki vplivajo na cene Skupnosti.

| (104) | Preiskava je pokazala, da je subvencionirani uvoz nelojalno nižal povprečne znižane prodajne cene gospodarske panoge Skupnosti za povprečno 6 do 12 % v OP (glej uvodno izjavo 42 zgoraj). Na osnovi primerjave od tipa do tipa je bilo ugotovljeno, da so bile včasih cene, ki so jih ponudili proizvajalci izvozniki, občutno nižje od zgornjega povprečnega nelojalnega nižanja cen gospodarske panoge Skupnosti. Kombinacija nelojalnega nižanja cen na ravni posameznih tipov proizvoda in vse večjega tržnega deleža subvencioniranega uvoza je prav gotovo vplivala na domače cene gospodarske panoge Skupnosti. |
| --- | --- |

(104)

Preiskava je pokazala, da je subvencionirani uvoz nelojalno nižal povprečne znižane prodajne cene gospodarske panoge Skupnosti za povprečno 6 do 12 % v OP (glej uvodno izjavo 42 zgoraj). Na osnovi primerjave od tipa do tipa je bilo ugotovljeno, da so bile včasih cene, ki so jih ponudili proizvajalci izvozniki, občutno nižje od zgornjega povprečnega nelojalnega nižanja cen gospodarske panoge Skupnosti. Kombinacija nelojalnega nižanja cen na ravni posameznih tipov proizvoda in vse večjega tržnega deleža subvencioniranega uvoza je prav gotovo vplivala na domače cene gospodarske panoge Skupnosti.

(m)   Donosnost in donosnost od naložb

| (105) | V zadevnem obdobju se je donosnost prodaje lastne proizvodnje Skupnosti nepovezanim strankam v smislu donosa neto prodaje pred odbitkom davkov zmanjšala za 50 % v letu 2000, nato za 3 odstotne točke v letu 2001, nato še za 18 odstotnih točk v letu 2002 in si končno opomogla za 4 odstotne točke v OP. Med letom 1999 in OP je padec donosnosti znašal do 66 %, t.j. od razpona 12 do 15 % v letu 1999 fo razpona 3 do 6 % v OP. |
| --- | --- |

(105)

V zadevnem obdobju se je donosnost prodaje lastne proizvodnje Skupnosti nepovezanim strankam v smislu donosa neto prodaje pred odbitkom davkov zmanjšala za 50 % v letu 2000, nato za 3 odstotne točke v letu 2001, nato še za 18 odstotnih točk v letu 2002 in si končno opomogla za 4 odstotne točke v OP. Med letom 1999 in OP je padec donosnosti znašal do 66 %, t.j. od razpona 12 do 15 % v letu 1999 fo razpona 3 do 6 % v OP.

| (106) | Donosnost naložb, izražena kot dobiček v odstotkih čiste knjigovodske vrednoti naložb, je v splošnem sledil gibanju omenjene donosnosti čez celo zadevno obdobje. V letu 2000 je padel za 34 %, za 23 odstotnih točk v letu 2001 in za 26 odstotnih točk v letu 2002 ter nato še za 8 odstotnih točk v OP. V primerjavi s situacijo v letu 1999 je donosnost naložb padla za okrog 90 % v OP, to je od razpona 45 do 55 % v letu 1999 do razpona 3 do 10 % v OP. |
| --- | --- |

(106)

Donosnost naložb, izražena kot dobiček v odstotkih čiste knjigovodske vrednoti naložb, je v splošnem sledil gibanju omenjene donosnosti čez celo zadevno obdobje. V letu 2000 je padel za 34 %, za 23 odstotnih točk v letu 2001 in za 26 odstotnih točk v letu 2002 ter nato še za 8 odstotnih točk v OP. V primerjavi s situacijo v letu 1999 je donosnost naložb padla za okrog 90 % v OP, to je od razpona 45 do 55 % v letu 1999 do razpona 3 do 10 % v OP.

| (107) | Komisija je izločila vpliv omenjenega začasnega zaprtja (glej uvodno izjavo (49) zgoraj) na skupno donosnost gospodarske panoge Skupnosti v OP. Ugotovljeno je bilo, da bi bila donosnost gospodarske panoge Skupnosti večja za 0,8 odstotne točke v letu 2002 in za 0,5 odstotne točke v OP, kar ne bi bistveno spremenilo trenda donosnosti od leta 1999. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Donosnost prodaje ES nepovezanim strankam (v % neto prodaje) | se ne razkrije (glej uvodno izjavo 80 zgoraj) |
| Indeks (1999=100) | 100 | 51 | 48 | 30 | 34 |
| ROI (dobiček v % čiste knjigovodske vrednosti naložb) | se ne razkrije (glej uvodno izjavo 80 zgoraj) |
| Indeks (1999=100) | 100 | 66 | 43 | 17 | 9 |
| Donosnost prodaje ES nepovezanim strankam (v % neto prodaje) brez začasnega zaprtja) | se ne razkrije (glej uvodno izjavo 80 zgoraj) |
| Indeks (1999=100) | 100 | 51 | 48 | 35 | 39 |

(107)

Komisija je izločila vpliv omenjenega začasnega zaprtja (glej uvodno izjavo (49) zgoraj) na skupno donosnost gospodarske panoge Skupnosti v OP. Ugotovljeno je bilo, da bi bila donosnost gospodarske panoge Skupnosti večja za 0,8 odstotne točke v letu 2002 in za 0,5 odstotne točke v OP, kar ne bi bistveno spremenilo trenda donosnosti od leta 1999.

1999

2000

2001

2002

OP

Donosnost prodaje ES nepovezanim strankam (v % neto prodaje)

se ne razkrije (glej uvodno izjavo 80 zgoraj)

Indeks (1999=100)

100

51

48

30

34

ROI (dobiček v % čiste knjigovodske vrednosti naložb)

se ne razkrije (glej uvodno izjavo 80 zgoraj)

Indeks (1999=100)

100

66

43

17

9

Donosnost prodaje ES nepovezanim strankam (v % neto prodaje) brez začasnega zaprtja)

se ne razkrije (glej uvodno izjavo 80 zgoraj)

Indeks (1999=100)

100

51

48

35

39

(n)   Denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala

| (108) | Neto denarni tok je operativnih dejavnosti je v letu 2000 upadel za 40 %, spet zrasel za 24 odstotnih točk v letu 2001, spet padel za 12 odstotnih točk v letu 2002 in še nadalje padel za 7 odstotnih točk v OP. Denarni tok je bil 35 % nižji v OP kot na začetku obravnavanega obdobja. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Denarni tok (000 EUR) | se ne razkrije (glej uvodno izjavo 80 zgoraj) |
| Indeks (1999=100) | 100 | 60 | 84 | 72 | 65 |

(108)

Neto denarni tok je operativnih dejavnosti je v letu 2000 upadel za 40 %, spet zrasel za 24 odstotnih točk v letu 2001, spet padel za 12 odstotnih točk v letu 2002 in še nadalje padel za 7 odstotnih točk v OP. Denarni tok je bil 35 % nižji v OP kot na začetku obravnavanega obdobja.

1999

2000

2001

2002

OP

Denarni tok (000 EUR)

se ne razkrije (glej uvodno izjavo 80 zgoraj)

Indeks (1999=100)

100

60

84

72

65

| (109) | Oba proizvajalca pritožnika Skupnosti so razni nacionalni in regionalni organi, pristojnni za konkurenco v svetu kaznovali zaradi dogovarjanja glede cen v devetdesetih. Poleg teh kazni sta dva proizvajalca pritožnika Skupnosti imela dodatne stroške, povezane na eni strani s poravnavami skupinskih tožb s strankami in delničarji v ZDA in Kanadi ter na drugi strani s financiranjem teh izrednih stroškov. Zaradi tega je zadolženost obeh skupin dramatično narasla, poslabšale sta se boniteta in možnost povečanja kapitala. Praktična posledica te situacije je, da glede zmožnosti zbiranja kapitala ni možno podati ocene, po obsegu omejene na sektor, ki proizvaja in prodaja enake proizvode, ne da bi se upoštevalo antitrustovsko ozadje. Zgoraj zbrani dokazi o donosnosti, donosnosti naložb in denarnem toku ter spodaj zbrani dokazi v zvezi z naložbami, ki so pomembni za sam obseg enakega proizvoda in iz katerih so bili ustrezno izločeni učinki protikonkurenčnega obnašanja, se lahko upoštevajo kot oteževalni element ob že tako napeti finančni situaciji. |
| --- | --- |

(109)

Oba proizvajalca pritožnika Skupnosti so razni nacionalni in regionalni organi, pristojnni za konkurenco v svetu kaznovali zaradi dogovarjanja glede cen v devetdesetih. Poleg teh kazni sta dva proizvajalca pritožnika Skupnosti imela dodatne stroške, povezane na eni strani s poravnavami skupinskih tožb s strankami in delničarji v ZDA in Kanadi ter na drugi strani s financiranjem teh izrednih stroškov. Zaradi tega je zadolženost obeh skupin dramatično narasla, poslabšale sta se boniteta in možnost povečanja kapitala. Praktična posledica te situacije je, da glede zmožnosti zbiranja kapitala ni možno podati ocene, po obsegu omejene na sektor, ki proizvaja in prodaja enake proizvode, ne da bi se upoštevalo antitrustovsko ozadje. Zgoraj zbrani dokazi o donosnosti, donosnosti naložb in denarnem toku ter spodaj zbrani dokazi v zvezi z naložbami, ki so pomembni za sam obseg enakega proizvoda in iz katerih so bili ustrezno izločeni učinki protikonkurenčnega obnašanja, se lahko upoštevajo kot oteževalni element ob že tako napeti finančni situaciji.

(o)   Naložbe

| (110) | Letne naložbe gospodarske panoge Skupnosti v zadevni proizvod so padle za okrog 50 % med 1999 in OP. Natančneje v letu 2000 so upadle za 27 %, se popravile za 4 odstotne točke v letu 2001 in padle za nadaljnjih 18 odstotnih točk v 2002 ter še za dodatnih 8 odstotnih točk v OP. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Neto naložbe (000 EUR) | se ne razkrije (glej uvodno izjavo 80 zgoraj) |
| Indeks (1999=100) | 100 | 73 | 77 | 59 | 51 |

(110)

Letne naložbe gospodarske panoge Skupnosti v zadevni proizvod so padle za okrog 50 % med 1999 in OP. Natančneje v letu 2000 so upadle za 27 %, se popravile za 4 odstotne točke v letu 2001 in padle za nadaljnjih 18 odstotnih točk v 2002 ter še za dodatnih 8 odstotnih točk v OP.

1999

2000

2001

2002

OP

Neto naložbe (000 EUR)

se ne razkrije (glej uvodno izjavo 80 zgoraj)

Indeks (1999=100)

100

73

77

59

51

(p)   Velikost izravnalne stopnje

| (111) | Kar se tiče vpliva velikosti dejanske stopnje subvencioniranja na gospodarsko panogo Skupnosti, se ta vpliv ob upoštevanju obsega cen in uvoza iz zadevne države ne more šteti za zanemarljiv. |
| --- | --- |

(111)

Kar se tiče vpliva velikosti dejanske stopnje subvencioniranja na gospodarsko panogo Skupnosti, se ta vpliv ob upoštevanju obsega cen in uvoza iz zadevne države ne more šteti za zanemarljiv.

(q)   Okrevanje po preteklem subvencioniranju ali dampingu

| (112) | Zaradi pomanjkanja informacij o obstoju subvencioniranja ali dampinga pred ocenjeno situacijo v sedanjem postopku se to vprašanje šteje za neutemeljeno. |
| --- | --- |

(112)

Zaradi pomanjkanja informacij o obstoju subvencioniranja ali dampinga pred ocenjeno situacijo v sedanjem postopku se to vprašanje šteje za neutemeljeno.

5.   SKLEP O ŠKODI

| (113) | Med letom 1999 in OP se je obseg subvencioniranega uvoza zadevnega proizvoda iz Indije znatno povečal za 76 % in njegov tržni delež na trgu Skupnosti je narasel za 3,4 odstotne točke. Povprečne cene subvencioniranega uvoza iz Indije so bile ves čas nižje od cen gospodarske panoge Skupnosti v zadevnem obdobju. Poleg tega so v OP cene uvoza iz zadevnih držav nelojalno nižale cene gospodarske panoge Skupnosti. Na podlagi tehtanega povprečja je bilo nelojalno nižanje cen v OP povprečno okrog 6 do 12 %, medtem ko je bilo nelojalno nižanje na podlagi posameznih tipov proizvodov v nekaterih primerih bistveno višje. |
| --- | --- |

(113)

Med letom 1999 in OP se je obseg subvencioniranega uvoza zadevnega proizvoda iz Indije znatno povečal za 76 % in njegov tržni delež na trgu Skupnosti je narasel za 3,4 odstotne točke. Povprečne cene subvencioniranega uvoza iz Indije so bile ves čas nižje od cen gospodarske panoge Skupnosti v zadevnem obdobju. Poleg tega so v OP cene uvoza iz zadevnih držav nelojalno nižale cene gospodarske panoge Skupnosti. Na podlagi tehtanega povprečja je bilo nelojalno nižanje cen v OP povprečno okrog 6 do 12 %, medtem ko je bilo nelojalno nižanje na podlagi posameznih tipov proizvodov v nekaterih primerih bistveno višje.

| (114) | V zadevnem obdobju je bilo ugotovljeno poslabšanje položaja gospodarske panoge Skupnosti. Med letom 1999 in OP so se skoraj vsi kazalci škode razvijali negativno: obseg proizvodnje je padel za 1 %, proizvodne zmogljivosti za 9 %, obseg prodaje v Skupnosti se je zmanjšal za 1 % in gospodarska panoga Skupnosti je izgubila 6, 3 odstotne točke tržnega deleža. Prodajna cena na enoto je padla za 8 %, medtem ko so se proizvodni stroški na enoto povečali za 2 %, donosnost se je zmanjšala za 66 %, donosnost naložb in denarni tok sta prav tako sledila enakemu negativnemu gibanju. Zaposlenost se je zmanjšala za 17 %, naložbe pa za 50 %. |
| --- | --- |

(114)

V zadevnem obdobju je bilo ugotovljeno poslabšanje položaja gospodarske panoge Skupnosti. Med letom 1999 in OP so se skoraj vsi kazalci škode razvijali negativno: obseg proizvodnje je padel za 1 %, proizvodne zmogljivosti za 9 %, obseg prodaje v Skupnosti se je zmanjšal za 1 % in gospodarska panoga Skupnosti je izgubila 6, 3 odstotne točke tržnega deleža. Prodajna cena na enoto je padla za 8 %, medtem ko so se proizvodni stroški na enoto povečali za 2 %, donosnost se je zmanjšala za 66 %, donosnost naložb in denarni tok sta prav tako sledila enakemu negativnemu gibanju. Zaposlenost se je zmanjšala za 17 %, naložbe pa za 50 %.

| (115) | Nekateri kazalci so pokazali pozitiven razvoj: v zadevnem obdobju so plače narasle za 13 %, kar je lahko posledica normalne stopnje zvišanja, produktivnost pa je narasla za 19 %. Skupaj z že omenjenim zmanjšanjem zaposlenosti pa povečana produktivnost odraža prizadevanje gospodarske panoge Skupnosti, da bi ostala konkurenčna kljub konkurenci subvencioniranega uvoza iz Indije. |
| --- | --- |

(115)

Nekateri kazalci so pokazali pozitiven razvoj: v zadevnem obdobju so plače narasle za 13 %, kar je lahko posledica normalne stopnje zvišanja, produktivnost pa je narasla za 19 %. Skupaj z že omenjenim zmanjšanjem zaposlenosti pa povečana produktivnost odraža prizadevanje gospodarske panoge Skupnosti, da bi ostala konkurenčna kljub konkurenci subvencioniranega uvoza iz Indije.

| (116) | V luči že navedenega se začasno sklene, da je gospodarska panoga Skupnosti utrpela materialno škodo v smislu člena 8 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(116)

V luči že navedenega se začasno sklene, da je gospodarska panoga Skupnosti utrpela materialno škodo v smislu člena 8 osnovne uredbe.

F.   VZROK ŠKODE

1.   UVOD

| (117) | V skladu s členom 8(6) in (7) osnovne uredbe je Komisija preučila, ali so subvencionirani uvozi povzročili tolikšno škodo proizvajalcem Skupnosti, da se jo lahko opredeli kot materialno. Poleg subvencioniranega uvoza se je preučilo še druge faktorje, ki bi istočasno lahko povzročili škodo proizvajalcem Skupnosti, in se zagotovilo, da se možna škoda, ki bi jo lahko povzročili ti faktorji, ni pripisala subvencioniranemu uvozu. |
| --- | --- |

(117)

V skladu s členom 8(6) in (7) osnovne uredbe je Komisija preučila, ali so subvencionirani uvozi povzročili tolikšno škodo proizvajalcem Skupnosti, da se jo lahko opredeli kot materialno. Poleg subvencioniranega uvoza se je preučilo še druge faktorje, ki bi istočasno lahko povzročili škodo proizvajalcem Skupnosti, in se zagotovilo, da se možna škoda, ki bi jo lahko povzročili ti faktorji, ni pripisala subvencioniranemu uvozu.

2.   UČINKI SUBVENCIONIRANEGA UVOZA

| (118) | Do občutnega povečanja obsega subvencioniranega uvoza za 76 % med letom 1999 in OP ter temu ustreznega deleža na trgu Skupnosti, t.j. za okrog 3,5 odstotnih točk, kot tudi ugotovljenega nelojalnega nižanja (povprečno okrog 6 do 12 % med OP) je prišlo hkrati s poslabšanjem gospodarskih razmer v gospodarski panogi Skupnosti. V istem obdobju je gospodarska panoga Skupnosti utrpela izgubo pri obsegu prodaje (- 1 %), pri tržnih deležih (- 6.3 odstotnih točk) ter poslabšanje donosnosti (- 8.7 odstotnih točk). Takšen razvoj bi bilo treba videti z ozadjem rastočega trga Skupnosti v letih med 1999 in OP. Poleg tega so bile subvencionirane cene nižje od tistih v gospodarski panogi Skupnosti in so skozi celo obravnavano obdobje pritiskale nanje. Posledični padec cen v gospodarski panogi Skupnosti (za 8 %) v času, ko so se stroški proizvodnje povečali za skoraj 2 %, je sprožil opažen padec donosnosti. Zato se začasno šteje, da je subvencioniran uvoz občutno negativno vplival na razmere v gospodarski panogi Skupnosti. |
| --- | --- |

(118)

Do občutnega povečanja obsega subvencioniranega uvoza za 76 % med letom 1999 in OP ter temu ustreznega deleža na trgu Skupnosti, t.j. za okrog 3,5 odstotnih točk, kot tudi ugotovljenega nelojalnega nižanja (povprečno okrog 6 do 12 % med OP) je prišlo hkrati s poslabšanjem gospodarskih razmer v gospodarski panogi Skupnosti. V istem obdobju je gospodarska panoga Skupnosti utrpela izgubo pri obsegu prodaje (- 1 %), pri tržnih deležih (- 6.3 odstotnih točk) ter poslabšanje donosnosti (- 8.7 odstotnih točk). Takšen razvoj bi bilo treba videti z ozadjem rastočega trga Skupnosti v letih med 1999 in OP. Poleg tega so bile subvencionirane cene nižje od tistih v gospodarski panogi Skupnosti in so skozi celo obravnavano obdobje pritiskale nanje. Posledični padec cen v gospodarski panogi Skupnosti (za 8 %) v času, ko so se stroški proizvodnje povečali za skoraj 2 %, je sprožil opažen padec donosnosti. Zato se začasno šteje, da je subvencioniran uvoz občutno negativno vplival na razmere v gospodarski panogi Skupnosti.

3.   UČINKI IN DRUGI FAKTORJI

(a)   Padec povpraševanja povezan z zastoji na trgu z jeklom

| (119) | Dve zainteresirani stranki sta trdili, da je bila vsa škoda, ki jo je občutila gospodarska panoga Skupnosti, povezana z recesijo, ki jo je leta 2001 in na začetku leta 2002 doživljal primarni potrošnik enakega proizvoda - jeklarne. |
| --- | --- |

(119)

Dve zainteresirani stranki sta trdili, da je bila vsa škoda, ki jo je občutila gospodarska panoga Skupnosti, povezana z recesijo, ki jo je leta 2001 in na začetku leta 2002 doživljal primarni potrošnik enakega proizvoda - jeklarne.

| (120) | Recesija v jeklarstvu med 2001-2002 je priznana in resnično potrjena s trendom potrošnje zadevnega proizvoda in enakega proizvoda, ki je dosegla svoj vrh leta 2000, nato pa tako leta 2001 in 2002 padala. Donosnost v gospodarski panogi Skupnosti je od leta 2000 do 2002 vztrajno padala, vendar ta argument ne zdrži v zvezi z letom 2000, ko gospodarska panoga Skupnosti ni mogla imeti koristi od razcveta na trgu jekla, ki ga je tisto leto spremljal velik padec prodajnih cen in donosnosti. Istega leta se je, za primerjavo, obseg uvoza iz Indije bliskovito povečal za 45 % in njihov tržni delež je zrasel za 1,5 odstotne točke. Znano je tudi, da je bila poraba od leta 2000 do OP občutno nad stopnjo iz leta 1999. Tako recesija v jeklarstvu ni povzročila splošnega zmanjšanja povpraševanja po zadevnem proizvodu in podobnem proizvodu, čeprav izjemna stopnja iz leta 2000 v naslednjih letih ni bila dosežena. Zato se začasno sklene, da padec povpraševanja, povezan z zastoji na jeklarskem trgu, ne pojasnjuje dovolj dobro škode, ki jo je občutila gospodarska panoga Skupnosti, in da je samo v omejenem obsegu, če sploh, prispeval k škodi, ki jo je utrpela gospodarska panoga Skupnosti. Učinek posledično ni bil tako velik, da bi spremenil začasno ugotovitev, da obstaja resnična in bistvena vzročna zveza med subvencioniranim uvozom iz zadevne države in materialno škodo, ki jo je utrpela gospodarska panoga Skupnosti. |
| --- | --- |

(120)

Recesija v jeklarstvu med 2001-2002 je priznana in resnično potrjena s trendom potrošnje zadevnega proizvoda in enakega proizvoda, ki je dosegla svoj vrh leta 2000, nato pa tako leta 2001 in 2002 padala. Donosnost v gospodarski panogi Skupnosti je od leta 2000 do 2002 vztrajno padala, vendar ta argument ne zdrži v zvezi z letom 2000, ko gospodarska panoga Skupnosti ni mogla imeti koristi od razcveta na trgu jekla, ki ga je tisto leto spremljal velik padec prodajnih cen in donosnosti. Istega leta se je, za primerjavo, obseg uvoza iz Indije bliskovito povečal za 45 % in njihov tržni delež je zrasel za 1,5 odstotne točke. Znano je tudi, da je bila poraba od leta 2000 do OP občutno nad stopnjo iz leta 1999. Tako recesija v jeklarstvu ni povzročila splošnega zmanjšanja povpraševanja po zadevnem proizvodu in podobnem proizvodu, čeprav izjemna stopnja iz leta 2000 v naslednjih letih ni bila dosežena. Zato se začasno sklene, da padec povpraševanja, povezan z zastoji na jeklarskem trgu, ne pojasnjuje dovolj dobro škode, ki jo je občutila gospodarska panoga Skupnosti, in da je samo v omejenem obsegu, če sploh, prispeval k škodi, ki jo je utrpela gospodarska panoga Skupnosti. Učinek posledično ni bil tako velik, da bi spremenil začasno ugotovitev, da obstaja resnična in bistvena vzročna zveza med subvencioniranim uvozom iz zadevne države in materialno škodo, ki jo je utrpela gospodarska panoga Skupnosti.

(b)   Povratek k normalnim konkurenčnim pogojem po odpravi kartela

| (121) | Več zainteresiranih strank je trdilo, da je bila škoda, ki jo je občutila gospodarska panoga Skupnosti, zgolj posledica vrnitve k normalnim konkurenčnim pogojem na trgu sistemov grafitnih elektrod Skupnosti. Bolj natančno povedano, te stranke padec cen in donosnosti v gospodarski panogi Skupnosti od leta 1999 dalje pripisujejo dejstvu, da je bila izhodiščna točka umetno visoka zaradi obstoja kartela. |
| --- | --- |

(121)

Več zainteresiranih strank je trdilo, da je bila škoda, ki jo je občutila gospodarska panoga Skupnosti, zgolj posledica vrnitve k normalnim konkurenčnim pogojem na trgu sistemov grafitnih elektrod Skupnosti. Bolj natančno povedano, te stranke padec cen in donosnosti v gospodarski panogi Skupnosti od leta 1999 dalje pripisujejo dejstvu, da je bila izhodiščna točka umetno visoka zaradi obstoja kartela.

| (122) | V svoji odločbi 2002/271/ES z dne 18. julija 2001
   (5)je Komisija ugotovila, da sta dva pritožnika proizvajalca iz Skupnosti skupaj z drugimi proizvajalci med majem 1992 in marcem 1992 tvorila kartel. OP, določen v sedanjem protisubvencijskem procesu, pokriva obdobje od 1. aprila 2002 do 31. marca 2003, medtem ko obdobje, povezano z oceno škode, pokriva obdobje od 1. januarja 1999 do konca OP. Zato sta tako OP kot obravnavano obdobje bistveno kasnejša, kot je bilo delovanje kartela. Med preiskavo je bilo ugotovljeno, da čeprav obstajajo različni sporazumi in pogodbe, najobsežnejše transakcije navadno pokriva letna pogodba, s katero je določeno število dobav med letom zagotovljeno za določeno ceno. Pogajanja za letne pogodbe so navadno oktobra in novembra v letu pred začetkom veljavnosti pogodbe. Med preiskavo je bilo ugotovljeno, da so v obdobju med letoma 1998 in 1999 letne pogodbe pokrivale okrog 40 % transakcij, polletne 35 %, trimesečne pogodbe ali pogodbe za enkratna naročila pa 25 %. Dolgoročne pogodbe (npr. triletne pogodbe) so se že začele uveljavljati, a so bile v letih med 1997 in 1998 redke, če so sploh bile, kar je bilo na trgu z visokimi cenami povsem normalno pričakovati. Zato je bilo ugotovljeno, da so pravzaprav vse fakturirane in plačane transakcije leta 1999 in iz teh izhajajoče cene, preučene v uvodnih izjavah (102) in (103) zgoraj, posledica sporazumov med prodajalci in dobavitelji, sklenjenimi po obdobju, v katerem so bila odkrita dogovarjanja o trgu in enotnih cenah. |
| --- | --- |

(122)

V svoji odločbi 2002/271/ES z dne 18. julija 2001
   (5)je Komisija ugotovila, da sta dva pritožnika proizvajalca iz Skupnosti skupaj z drugimi proizvajalci med majem 1992 in marcem 1992 tvorila kartel. OP, določen v sedanjem protisubvencijskem procesu, pokriva obdobje od 1. aprila 2002 do 31. marca 2003, medtem ko obdobje, povezano z oceno škode, pokriva obdobje od 1. januarja 1999 do konca OP. Zato sta tako OP kot obravnavano obdobje bistveno kasnejša, kot je bilo delovanje kartela. Med preiskavo je bilo ugotovljeno, da čeprav obstajajo različni sporazumi in pogodbe, najobsežnejše transakcije navadno pokriva letna pogodba, s katero je določeno število dobav med letom zagotovljeno za določeno ceno. Pogajanja za letne pogodbe so navadno oktobra in novembra v letu pred začetkom veljavnosti pogodbe. Med preiskavo je bilo ugotovljeno, da so v obdobju med letoma 1998 in 1999 letne pogodbe pokrivale okrog 40 % transakcij, polletne 35 %, trimesečne pogodbe ali pogodbe za enkratna naročila pa 25 %. Dolgoročne pogodbe (npr. triletne pogodbe) so se že začele uveljavljati, a so bile v letih med 1997 in 1998 redke, če so sploh bile, kar je bilo na trgu z visokimi cenami povsem normalno pričakovati. Zato je bilo ugotovljeno, da so pravzaprav vse fakturirane in plačane transakcije leta 1999 in iz teh izhajajoče cene, preučene v uvodnih izjavah (102) in (103) zgoraj, posledica sporazumov med prodajalci in dobavitelji, sklenjenimi po obdobju, v katerem so bila odkrita dogovarjanja o trgu in enotnih cenah.

| (123) | V podporo zgornjemu argumentu so iste zainteresirane stranke pozornost Komisije usmerile v razvoj cen elektrod velikega premera (npr. s premerom večjim od 700 mm), segment, ki ga indijski proizvajalci izvozniki domnevno ne oskrbujejo. Med preiskavo je bilo ugotovljeno, da dva indijska proizvajalca izvoznika v Skupnost nista izvažala tovrstnega proizvoda med OP, čeprav sta razvila tehnološko sposobnost, da izdelujeta tovrstni proizvod. Med preiskavo je bilo ugotovljeno tudi, da so, gledano kot celota, cene v gospodarski panogi Skupnosti za ta proizvod med letom 1999 in OP relativno bolj padle kot pa za enak proizvod. Tovrstni proizvod predstavlja omejeni delež okrog 8 % celotnega obsega prodaje gospodarske panoge Skupnosti na trgu Skupnosti za enak proizvod. Ta del trga ima še dve lastnosti. Prvič, je relativno nov in rastoč, kar pomeni, da je v letih med 1999 in OP postajal vse bolj konkurenčen. Drugič, zanj je značilna prisotnost zelo majhnega števila velikih strank, ki kupujejo elektrode manjšega premera. Kot je logično pričakovati, te stranke, ki so večje kot povprečne, uporabljajo svojo posredno kupno moč za pridobivanje večjih popustov, kot bi jih dobila „normalna“ stranka. Gibanje cen za ta segment se zato izkrivlja zaradi vse večje prevlade zgoraj omenjenih velikih strank. Čeprav indijski proizvajalci med OP tovrstnega proizvoda niso redno izvažali, je bilo med preiskavo ugotovljeno, da so bile indijske ponujene cene za tovrstni proizvod pogajalsko orodje, ki so ga stranke Skupnosti nato uporabile v svojih pogajanjih z gospodarsko panogo Skupnosti. |
| --- | --- |

(123)

V podporo zgornjemu argumentu so iste zainteresirane stranke pozornost Komisije usmerile v razvoj cen elektrod velikega premera (npr. s premerom večjim od 700 mm), segment, ki ga indijski proizvajalci izvozniki domnevno ne oskrbujejo. Med preiskavo je bilo ugotovljeno, da dva indijska proizvajalca izvoznika v Skupnost nista izvažala tovrstnega proizvoda med OP, čeprav sta razvila tehnološko sposobnost, da izdelujeta tovrstni proizvod. Med preiskavo je bilo ugotovljeno tudi, da so, gledano kot celota, cene v gospodarski panogi Skupnosti za ta proizvod med letom 1999 in OP relativno bolj padle kot pa za enak proizvod. Tovrstni proizvod predstavlja omejeni delež okrog 8 % celotnega obsega prodaje gospodarske panoge Skupnosti na trgu Skupnosti za enak proizvod. Ta del trga ima še dve lastnosti. Prvič, je relativno nov in rastoč, kar pomeni, da je v letih med 1999 in OP postajal vse bolj konkurenčen. Drugič, zanj je značilna prisotnost zelo majhnega števila velikih strank, ki kupujejo elektrode manjšega premera. Kot je logično pričakovati, te stranke, ki so večje kot povprečne, uporabljajo svojo posredno kupno moč za pridobivanje večjih popustov, kot bi jih dobila „normalna“ stranka. Gibanje cen za ta segment se zato izkrivlja zaradi vse večje prevlade zgoraj omenjenih velikih strank. Čeprav indijski proizvajalci med OP tovrstnega proizvoda niso redno izvažali, je bilo med preiskavo ugotovljeno, da so bile indijske ponujene cene za tovrstni proizvod pogajalsko orodje, ki so ga stranke Skupnosti nato uporabile v svojih pogajanjih z gospodarsko panogo Skupnosti.

| (124) | Komisija je zahtevala in od gospodarske panoge Skupnosti dobila seznam cen za dolgoročno obdobje (od srede 1980-ih) za reprezentativno prodajo enakega proizvoda na trgu Skupnosti. Ta seznam kaže, da so se cene postopno višale v 1990-ih in dosegle najvišjo točko leta 1998. Med letoma 1998 in 1999 je bilo opaziti nenaden 14 % padec cen, kar jasno odraža konec obdobja dogovarjanja o trgu in enotnih cenah. |
| --- | --- |

(124)

Komisija je zahtevala in od gospodarske panoge Skupnosti dobila seznam cen za dolgoročno obdobje (od srede 1980-ih) za reprezentativno prodajo enakega proizvoda na trgu Skupnosti. Ta seznam kaže, da so se cene postopno višale v 1990-ih in dosegle najvišjo točko leta 1998. Med letoma 1998 in 1999 je bilo opaziti nenaden 14 % padec cen, kar jasno odraža konec obdobja dogovarjanja o trgu in enotnih cenah.

| (125) | Poleg tega argument o povratku k normalnim konkurenčnim pogojem po odpravi kartela ne pojasnjuje izgube tržnega deleža, ki ga je gospodarska panoga Skupnosti občutila od leta 1999 do OP kot diametralno nasprotne povečanemu tržnemu deležu subvencioniranega uvoza. Iz zgoraj navedenega sledi, da povratek k normalnim konkurenčnim pogojem po odpravi kartela lahko pojasni le omejen del škodljivega trenda, ki ga je izkusila gospodarska panoga Skupnosti, njegov učinek pa posledično ni bil takšen, da bi spremenil začasno ugotovitev, da obstaja resnična in bistvena vzročna povezava med subvencioniranim uvozom iz zadevne države in materialno škodo, ki jo je utrpela gospodarska panoga Skupnosti. |
| --- | --- |

(125)

Poleg tega argument o povratku k normalnim konkurenčnim pogojem po odpravi kartela ne pojasnjuje izgube tržnega deleža, ki ga je gospodarska panoga Skupnosti občutila od leta 1999 do OP kot diametralno nasprotne povečanemu tržnemu deležu subvencioniranega uvoza. Iz zgoraj navedenega sledi, da povratek k normalnim konkurenčnim pogojem po odpravi kartela lahko pojasni le omejen del škodljivega trenda, ki ga je izkusila gospodarska panoga Skupnosti, njegov učinek pa posledično ni bil takšen, da bi spremenil začasno ugotovitev, da obstaja resnična in bistvena vzročna povezava med subvencioniranim uvozom iz zadevne države in materialno škodo, ki jo je utrpela gospodarska panoga Skupnosti.

(c)   Uspešnost drugih proizvajalcev Skupnosti

| (126) | V preiskavi ni sodeloval noben drug proizvajalec Skupnosti, ki ni del gospodarske panoge Skupnosti. Povedati pa je treba, da je eden od dveh drugih znanih proizvajalcev Skupnosti postal plačilno nezmožen in z novembrom 2002 ustavil proizvodnjo (glej uvodno izjavo (77) zgoraj). Na podlagi razpoložljivih dokazov se je obseg prodaje ES dveh drugih proizvajalcev povečal z okrog 15 000 ton leta 1999 na 21 000 ton leta 2002, nato pa med OP padel na 19 000 ton. Njun tržni delež se je z 12,5 % leta 1999 povečal na 16,6 % leta 2002, nato pa med OP padel na 14,4 %. Če bi preiskava pokrila leto 2003 v celoti, bi tržni delež edinega preostalega proizvajalca Skupnosti bil 9,7 %. Čeprav je res, da sta dva druga proizvajalca Skupnosti med letom 1999 in IP pridobila 1,9 odstotne točke tržnega deleža, dejstvo, da je en proizvajalec postal plačilno nezmožen, kaže na škodo. Zato se začasno sklene, da je poslovanje drugih proizvajalcev Skupnosti samo prispevalo k škodi, ki jo je v zelo omejenem obsegu, če sploh, utrpela gospodarska panoga Skupnosti, njen učinek pa posledično ni bil takšen, da bi spremenil začasno ugotovitev, da obstaja resnična in bistvena vzročna povezava med subvencioniranim uvozom iz zadevne države in materialno škodo, ki jo je utrpela gospodarska panoga Skupnosti. |
| --- | --- |

(126)

V preiskavi ni sodeloval noben drug proizvajalec Skupnosti, ki ni del gospodarske panoge Skupnosti. Povedati pa je treba, da je eden od dveh drugih znanih proizvajalcev Skupnosti postal plačilno nezmožen in z novembrom 2002 ustavil proizvodnjo (glej uvodno izjavo (77) zgoraj). Na podlagi razpoložljivih dokazov se je obseg prodaje ES dveh drugih proizvajalcev povečal z okrog 15 000 ton leta 1999 na 21 000 ton leta 2002, nato pa med OP padel na 19 000 ton. Njun tržni delež se je z 12,5 % leta 1999 povečal na 16,6 % leta 2002, nato pa med OP padel na 14,4 %. Če bi preiskava pokrila leto 2003 v celoti, bi tržni delež edinega preostalega proizvajalca Skupnosti bil 9,7 %. Čeprav je res, da sta dva druga proizvajalca Skupnosti med letom 1999 in IP pridobila 1,9 odstotne točke tržnega deleža, dejstvo, da je en proizvajalec postal plačilno nezmožen, kaže na škodo. Zato se začasno sklene, da je poslovanje drugih proizvajalcev Skupnosti samo prispevalo k škodi, ki jo je v zelo omejenem obsegu, če sploh, utrpela gospodarska panoga Skupnosti, njen učinek pa posledično ni bil takšen, da bi spremenil začasno ugotovitev, da obstaja resnična in bistvena vzročna povezava med subvencioniranim uvozom iz zadevne države in materialno škodo, ki jo je utrpela gospodarska panoga Skupnosti.

(d)   Uvoz in drugih tretjih držav

| (127) | Glede na razpoložljive podatke se je skupni obseg uvoza enakega proizvoda s poreklom iz drugih držav razen Indije povečal za 20 % s 13 000 ton leta 1999 na 15 000 ton v OP, njegov tržni delež pa se je z 10,7 % leta 1999 povečal na 11,8 % v OP. Tehtane povprečne cene CIF tega uvoza so se med letom 1999 in OP znižale za 8 % z 2 400 EUR/tono leta 1999 na 2 200 EUR/tono v OP. Treba je povedati, da so cene uvoza iz tretjih držav razen Indije celo obravnavano obdobje ostale bistveno višje kot cene uvoza iz zadevne države. |
| --- | --- |

(127)

Glede na razpoložljive podatke se je skupni obseg uvoza enakega proizvoda s poreklom iz drugih držav razen Indije povečal za 20 % s 13 000 ton leta 1999 na 15 000 ton v OP, njegov tržni delež pa se je z 10,7 % leta 1999 povečal na 11,8 % v OP. Tehtane povprečne cene CIF tega uvoza so se med letom 1999 in OP znižale za 8 % z 2 400 EUR/tono leta 1999 na 2 200 EUR/tono v OP. Treba je povedati, da so cene uvoza iz tretjih držav razen Indije celo obravnavano obdobje ostale bistveno višje kot cene uvoza iz zadevne države.

| (128) | Ugotovljeno je bilo tudi, da je samo uvoz s poreklom iz treh držav razen Indije, t.j. Japonske Poljske in ZDA, med OP dosegel več kot 1 % delež na trgu Skupnosti. Ugotovljeno je bilo, (i) da se je tržni delež Japonske z 2,1 % leta 1999 povečal na 2,6 % v OP, (ii) tržni delež Poljske se je s 3,3 % leta 1999 povečal na 4,4 % v OP in (iii) tržni delež ZDA zmanjšal s 5,3 % leta 1999 na 4,7 % v OP. Iz teh podatkov je razvidno, da uvozne CIF cene Japonske in ZDA nelojalno nižajo cene gospodarske panoge Skupnosti, medtem ko so bile cene uvoza s poreklom iz Poljske višje od cen gospodarske panoge Skupnosti. Poleg tega so bile uvozne CIF cene teh treh držav vedno višje od cen zadevne države. Prav tako ni na voljo nobenega dokaza o tem, da je bil ta uvoz opravljen za subvencionirane cene. |
| --- | --- |

(128)

Ugotovljeno je bilo tudi, da je samo uvoz s poreklom iz treh držav razen Indije, t.j. Japonske Poljske in ZDA, med OP dosegel več kot 1 % delež na trgu Skupnosti. Ugotovljeno je bilo, (i) da se je tržni delež Japonske z 2,1 % leta 1999 povečal na 2,6 % v OP, (ii) tržni delež Poljske se je s 3,3 % leta 1999 povečal na 4,4 % v OP in (iii) tržni delež ZDA zmanjšal s 5,3 % leta 1999 na 4,7 % v OP. Iz teh podatkov je razvidno, da uvozne CIF cene Japonske in ZDA nelojalno nižajo cene gospodarske panoge Skupnosti, medtem ko so bile cene uvoza s poreklom iz Poljske višje od cen gospodarske panoge Skupnosti. Poleg tega so bile uvozne CIF cene teh treh držav vedno višje od cen zadevne države. Prav tako ni na voljo nobenega dokaza o tem, da je bil ta uvoz opravljen za subvencionirane cene.

| (129) | Med preiskavo je bilo ugotovljeno, da sta dva proizvajalca enakega proizvoda na Poljskem hčerinski podjetji enega izmed proizvajalcev pritožnikov Skupnosti. Zato so vsi zgoraj omenjeni obsegi uvoza iz Poljske med OP bili opravljeni v imenu prej omenjenega proizvajalca Skupnosti. Med preiskavo je bilo ugotovljeno tudi, da je približno 40 % obsega uvoza enakega proizvoda iz ZDA opravil drugi proizvajalec pritožnik Skupnosti za končno prodajo v Skupnosti. Nič ni pokazalo na to, da je ustrezna nadaljnja prodaja povzročila škodo drugim proizvajalcem Skupnosti, ali da so te uvozne dejavnosti bile opravljene na račun lastne proizvodnje v Skupnosti. Oba proizvajalca pritožnika Skupnosti sta lastnika svojih obratov za proizvodnjo enakega proizvoda v ostalih tretjih državah, vendar je bilo med preiskavo ugotovljeno, da so ti obsegi uvoza posamično in skupaj zanemarljivi, t.j. nižji od 1 % porabe Skupnosti. |
| --- | --- |

(129)

Med preiskavo je bilo ugotovljeno, da sta dva proizvajalca enakega proizvoda na Poljskem hčerinski podjetji enega izmed proizvajalcev pritožnikov Skupnosti. Zato so vsi zgoraj omenjeni obsegi uvoza iz Poljske med OP bili opravljeni v imenu prej omenjenega proizvajalca Skupnosti. Med preiskavo je bilo ugotovljeno tudi, da je približno 40 % obsega uvoza enakega proizvoda iz ZDA opravil drugi proizvajalec pritožnik Skupnosti za končno prodajo v Skupnosti. Nič ni pokazalo na to, da je ustrezna nadaljnja prodaja povzročila škodo drugim proizvajalcem Skupnosti, ali da so te uvozne dejavnosti bile opravljene na račun lastne proizvodnje v Skupnosti. Oba proizvajalca pritožnika Skupnosti sta lastnika svojih obratov za proizvodnjo enakega proizvoda v ostalih tretjih državah, vendar je bilo med preiskavo ugotovljeno, da so ti obsegi uvoza posamično in skupaj zanemarljivi, t.j. nižji od 1 % porabe Skupnosti.

| (130) | Dva proizvajalca pritožnika Skupnosti sta veliki podjetji, ki poslujeta na globalni ravni. Njuno področje dejavnosti ni omejeno samo na Skupnost. Poleg tega, da uvažata omejene količine enakega proizvoda za končno prodajo v Skupnosti, ti dve podjetji tudi izvažata precejšnje količine svoje proizvodnje v Skupnosti izven Skupnosti. Razlog za te svetovne pošiljke je vedno večja tendenca k specializaciji različnih zmogljivosti po velikosti in kakovosti enakega proizvoda, zaradi česar se morata oba proizvajalca pritožnika Skupnosti za nekatere dimenzije in kakovosti zateči k uvozu iz proizvodenj izven ES, da dopolnita asortima proizvodov, ponujenih stranki v Skupnosti. |
| --- | --- |

(130)

Dva proizvajalca pritožnika Skupnosti sta veliki podjetji, ki poslujeta na globalni ravni. Njuno področje dejavnosti ni omejeno samo na Skupnost. Poleg tega, da uvažata omejene količine enakega proizvoda za končno prodajo v Skupnosti, ti dve podjetji tudi izvažata precejšnje količine svoje proizvodnje v Skupnosti izven Skupnosti. Razlog za te svetovne pošiljke je vedno večja tendenca k specializaciji različnih zmogljivosti po velikosti in kakovosti enakega proizvoda, zaradi česar se morata oba proizvajalca pritožnika Skupnosti za nekatere dimenzije in kakovosti zateči k uvozu iz proizvodenj izven ES, da dopolnita asortima proizvodov, ponujenih stranki v Skupnosti.

| (131) | Iz povprečne cene, majhnega obsega tega uvoza, njegovega tržnega deleža in zgornjih ocen v smislu obsega proizvoda ni bilo mogoče ugotoviti, da so ti uvozi iz tretjih držav, ne glede na to, ali izvirajo iz obratov, ki so v lasti dveh proizvajalcev pritožnikov Skupnosti, prispevali k škodi, ki jo je gospodarska panoga Skupnosti utrpela predvsem v obliki tržnih deležev, obsega prodaje, zaposlovanja, vlaganja, donosnosti, donosnosti naložb in gotovinskega toka. |
| --- | --- |

(131)

Iz povprečne cene, majhnega obsega tega uvoza, njegovega tržnega deleža in zgornjih ocen v smislu obsega proizvoda ni bilo mogoče ugotoviti, da so ti uvozi iz tretjih držav, ne glede na to, ali izvirajo iz obratov, ki so v lasti dveh proizvajalcev pritožnikov Skupnosti, prispevali k škodi, ki jo je gospodarska panoga Skupnosti utrpela predvsem v obliki tržnih deležev, obsega prodaje, zaposlovanja, vlaganja, donosnosti, donosnosti naložb in gotovinskega toka.

| (132) | Rečeno je bilo tudi, da je ta postopek diskriminatoren, ker je spregledal obstoj uvoza enakega proizvoda s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“), kot so domnevno pokazale relativno velike uvožene količine iz LRK, vnesene pod kodo KN 8545 11 00. Najprej je treba poudariti, da koda KN 8545 11 00 ne pokriva samo zadevnega proizvoda in enakega proizvoda, ampak tudi druge proizvode. Zato je neprimerno sklepati zgolj na podlagi zgoraj omenjene kode KN. Posebna pozornost je bila temu vprašanju namenjena med preverjanji v prostorih sodelujočih uporabnikov. Čeprav je več uporabnikov v odgovorih na vprašalnik poročalo o obsegu enakega proizvoda, uvoženega iz LRK, je preverjanje na kraju samem pokazalo, da nobena od kitajskih elektrod ni ustrezala parametrom zadevnega proizvoda. Poleg tega je eno od dveh združenj uporabnikov v svoji pisni izjavi jasno povedalo, da LRK ni mogla proizvajati in izvažati enakega proizvoda v Skupnost v obdobju med letom 1999 in OP. Zato se argument zavrne. |
| --- | --- |

(132)

Rečeno je bilo tudi, da je ta postopek diskriminatoren, ker je spregledal obstoj uvoza enakega proizvoda s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“), kot so domnevno pokazale relativno velike uvožene količine iz LRK, vnesene pod kodo KN 8545 11 00. Najprej je treba poudariti, da koda KN 8545 11 00 ne pokriva samo zadevnega proizvoda in enakega proizvoda, ampak tudi druge proizvode. Zato je neprimerno sklepati zgolj na podlagi zgoraj omenjene kode KN. Posebna pozornost je bila temu vprašanju namenjena med preverjanji v prostorih sodelujočih uporabnikov. Čeprav je več uporabnikov v odgovorih na vprašalnik poročalo o obsegu enakega proizvoda, uvoženega iz LRK, je preverjanje na kraju samem pokazalo, da nobena od kitajskih elektrod ni ustrezala parametrom zadevnega proizvoda. Poleg tega je eno od dveh združenj uporabnikov v svoji pisni izjavi jasno povedalo, da LRK ni mogla proizvajati in izvažati enakega proizvoda v Skupnost v obdobju med letom 1999 in OP. Zato se argument zavrne.

(e)   Izvoz drugih proizvajalcev Skupnosti

| (133) | S tem, ko je pokazala na znaten padec izvoznih cen gospodarske panoge Skupnosti, je ena od zainteresiranih strank trdila, (i) da to kaže na odsotnost vzročne zveze med subvencioniranim uvozom in škodo, ki jo je utrpela gospodarska panoga Skupnosti na trgu Skupnosti, in (ii) to lahko štejemo za samopovzročeno škodo. |
| --- | --- |

(133)

S tem, ko je pokazala na znaten padec izvoznih cen gospodarske panoge Skupnosti, je ena od zainteresiranih strank trdila, (i) da to kaže na odsotnost vzročne zveze med subvencioniranim uvozom in škodo, ki jo je utrpela gospodarska panoga Skupnosti na trgu Skupnosti, in (ii) to lahko štejemo za samopovzročeno škodo.

| (134) | Kot je bilo pojasnjeno zgoraj, dva proizvajalca pritožnika Skupnosti poslujeta na globalni ravni. Med preiskavo je bilo ugotovljeno, da gospodarska panoga Skupnosti po obsegu izvozi za okrog 15 % več kot proda v Skupnosti. Z okrog 100 000 ton leta 1999 se je obseg izvozne prodaje gospodarske panoge Skupnosti leta 2000 povečal za 12 %, leta 2001 padel za 20 odstotnih točk, se povečal za 2 odstotni točki leta 2002 in v OP še za 6 odstotnih točk. Med OP je bil obseg izvozne prodaje zelo podoben tistemu iz leta 1999, zato nobene izgube ekonomije obsega ni mogoče pripisati izvozni dejavnosti. Med preiskavo je bilo ugotovljeno, da so cene izvozne prodaje med letom 1999 in OP padle za okrog 14 %. Vendar če pri tem ne upoštevamo drugih faktorjev, ki bi lahko odigrali svojo vlogo na ravni trga, to opažanje za sedanji postopek ni pomembno, saj ta ne zadeva svetovnega trga ampak trg Skupnosti. Povedati je treba tudi, da se trend donosnosti, preučen v okviru ocene škode, nanaša zgolj na prodajo proizvodov gospodarske panoge Skupnosti v Skupnosti. Čeprav se je donosnost izvozne prodaje v Skupnosti razvila malce slabše kot prodaja v Skupnosti, se to dejstvo v zvezi s sedanjim postopkom ravno tako šteje za nepomembno. Zato se šteje, da izvozna dejavnost nikakor ni mogla prispevati k škodi, ki jo je utrpela gospodarska panoga Skupnosti. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg izvozne prodaje (v tonah) | se ne razkrije (glej uvodno izjavo (80) zgoraj) |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 112 | 91 | 93 | 99 |
| Cena na enoto izvozne prodaje (EUR/tono) | se ne razkrije (glej uvodno izjavo (80) zgoraj) |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 96 | 102 | 88 | 86 |

(134)

Kot je bilo pojasnjeno zgoraj, dva proizvajalca pritožnika Skupnosti poslujeta na globalni ravni. Med preiskavo je bilo ugotovljeno, da gospodarska panoga Skupnosti po obsegu izvozi za okrog 15 % več kot proda v Skupnosti. Z okrog 100 000 ton leta 1999 se je obseg izvozne prodaje gospodarske panoge Skupnosti leta 2000 povečal za 12 %, leta 2001 padel za 20 odstotnih točk, se povečal za 2 odstotni točki leta 2002 in v OP še za 6 odstotnih točk. Med OP je bil obseg izvozne prodaje zelo podoben tistemu iz leta 1999, zato nobene izgube ekonomije obsega ni mogoče pripisati izvozni dejavnosti. Med preiskavo je bilo ugotovljeno, da so cene izvozne prodaje med letom 1999 in OP padle za okrog 14 %. Vendar če pri tem ne upoštevamo drugih faktorjev, ki bi lahko odigrali svojo vlogo na ravni trga, to opažanje za sedanji postopek ni pomembno, saj ta ne zadeva svetovnega trga ampak trg Skupnosti. Povedati je treba tudi, da se trend donosnosti, preučen v okviru ocene škode, nanaša zgolj na prodajo proizvodov gospodarske panoge Skupnosti v Skupnosti. Čeprav se je donosnost izvozne prodaje v Skupnosti razvila malce slabše kot prodaja v Skupnosti, se to dejstvo v zvezi s sedanjim postopkom ravno tako šteje za nepomembno. Zato se šteje, da izvozna dejavnost nikakor ni mogla prispevati k škodi, ki jo je utrpela gospodarska panoga Skupnosti.

1999

2000

2001

2002

OP

Obseg izvozne prodaje (v tonah)

se ne razkrije (glej uvodno izjavo (80) zgoraj)

Indeks (1999 = 100)

100

112

91

93

99

Cena na enoto izvozne prodaje (EUR/tono)

se ne razkrije (glej uvodno izjavo (80) zgoraj)

Indeks (1999 = 100)

100

96

102

88

86

4.   SKLEPI O VZROČNOSTI

| (135) | Sklep potrjuje, da je materialno škodo v gospodarski panogi Skupnosti, za katero je med letom 1999 in OP v glavnem značilno zmanjšanje tržnega deleža, padec prodajnih cen na enoto (za 8 %), povečanje stroškov proizvodnje na enoto za 2 %, iz tega izhajajoč padec donosnosti, donosnosti naložb in zaposlovanja, povzročil zadevni subvencioniran uvoz. |
| --- | --- |

(135)

Sklep potrjuje, da je materialno škodo v gospodarski panogi Skupnosti, za katero je med letom 1999 in OP v glavnem značilno zmanjšanje tržnega deleža, padec prodajnih cen na enoto (za 8 %), povečanje stroškov proizvodnje na enoto za 2 %, iz tega izhajajoč padec donosnosti, donosnosti naložb in zaposlovanja, povzročil zadevni subvencioniran uvoz.

| (136) | Učinek zmanjšanja povpraševanja, povezanega z recesijo na jeklarskem trgu, povratka k normalnim konkurenčnim pogojem po odpravi kartela, poslovanja drugih proizvajalcev Skupnosti, uvoza iz drugih tretjih držav, izvoza gospodarske panoge Skupnosti je bil ničen ali samo zelo omejen in posledično ne tolikšen, da bi spremenil začasno ugotovitev, da obstaja resnična in bistvena vzročna zveza med subvencioniranim uvozom iz zadevne države in materialno škodo, ki jo je utrpela gospodarska panoga Skupnosti. |
| --- | --- |

(136)

Učinek zmanjšanja povpraševanja, povezanega z recesijo na jeklarskem trgu, povratka k normalnim konkurenčnim pogojem po odpravi kartela, poslovanja drugih proizvajalcev Skupnosti, uvoza iz drugih tretjih držav, izvoza gospodarske panoge Skupnosti je bil ničen ali samo zelo omejen in posledično ne tolikšen, da bi spremenil začasno ugotovitev, da obstaja resnična in bistvena vzročna zveza med subvencioniranim uvozom iz zadevne države in materialno škodo, ki jo je utrpela gospodarska panoga Skupnosti.

| (137) | Zato se začasno sklene, da je subvencionirani uvoz s poreklom iz Indije povzročil materialno škodo gospodarski panogi Skupnosti v smislu člena 8(6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(137)

Zato se začasno sklene, da je subvencionirani uvoz s poreklom iz Indije povzročil materialno škodo gospodarski panogi Skupnosti v smislu člena 8(6) osnovne uredbe.

G.   INTERES SKUPNOSTI

| (138) | Komisija je preučila, če morda poleg sklepov o subvencioniranju, škodi in vzročnosti obstajajo nujni razlogi, zaradi katerih bi bilo mogoče sklepati, da Skupnosti v tem primeru sprejetje ukrepov ni v interesu. V ta namen in v skladu s členom 31(1) osnovne uredbe je Komisija preučila možni vpliv ukrepov na vse zadevne stranke. |
| --- | --- |

(138)

Komisija je preučila, če morda poleg sklepov o subvencioniranju, škodi in vzročnosti obstajajo nujni razlogi, zaradi katerih bi bilo mogoče sklepati, da Skupnosti v tem primeru sprejetje ukrepov ni v interesu. V ta namen in v skladu s členom 31(1) osnovne uredbe je Komisija preučila možni vpliv ukrepov na vse zadevne stranke.

1.   INTERES GOSPODARSKE PANOGE SKUPNOSTI

| (139) | Gospodarsko panogo Skupnosti sestavljata dve skupini podjetij, ki skupaj predstavljajo devet proizvodenj, razpršenih po različnih državah Skupnosti, in 1 800 oseb, neposredno povezanih s proizvodnjo, prodajo in upravljanjem z enakim proizvodom.. Po izreku ukrepov je pričakovati, da bosta tako obseg prodaje kot prodajne cene gospodarske panoge Skupnosti na trgu Skupnosti zrasla. Cene gospodarske panoge Skupnosti gotovo ne bodo zrasle do stopnje katere koli izravnalne dajatve, saj bo še vedno konkurenca med proizvajalci Skupnosti, uvozom iz zadevne države po nesubvencioniranih cenah in uvozom iz drugih tretjih držav. Pričakovati je tudi, da bo povečanje proizvodnje in obsega prodaje na eni strani ter nadaljnje zmanjševanje stroškov na enoto na drugi strani skupaj z zmernim povišanjem cene gospodarske panoge Skupnosti omogočil, da izboljša svoje finančno stanje. |
| --- | --- |

(139)

Gospodarsko panogo Skupnosti sestavljata dve skupini podjetij, ki skupaj predstavljajo devet proizvodenj, razpršenih po različnih državah Skupnosti, in 1 800 oseb, neposredno povezanih s proizvodnjo, prodajo in upravljanjem z enakim proizvodom.. Po izreku ukrepov je pričakovati, da bosta tako obseg prodaje kot prodajne cene gospodarske panoge Skupnosti na trgu Skupnosti zrasla. Cene gospodarske panoge Skupnosti gotovo ne bodo zrasle do stopnje katere koli izravnalne dajatve, saj bo še vedno konkurenca med proizvajalci Skupnosti, uvozom iz zadevne države po nesubvencioniranih cenah in uvozom iz drugih tretjih držav. Pričakovati je tudi, da bo povečanje proizvodnje in obsega prodaje na eni strani ter nadaljnje zmanjševanje stroškov na enoto na drugi strani skupaj z zmernim povišanjem cene gospodarske panoge Skupnosti omogočil, da izboljša svoje finančno stanje.

| (140) | Če ne bi bili izrečeni protisubvencijski ukrepi, bi se lahko negativen trend v gospodarski panogi Skupnosti nadaljeval. Gospodarska panoga Skupnosti bo verjetno še naprej izgubljala tržni delež in se soočala z zmanjševanjem donosnosti. To pa bo po vsej verjetnosti pripeljalo do zmanjšanja proizvodnje in naložb, zaprtja nekaterih proizvodnih obratov in zmanjševanja števila delovnih mest v Skupnosti. |
| --- | --- |

(140)

Če ne bi bili izrečeni protisubvencijski ukrepi, bi se lahko negativen trend v gospodarski panogi Skupnosti nadaljeval. Gospodarska panoga Skupnosti bo verjetno še naprej izgubljala tržni delež in se soočala z zmanjševanjem donosnosti. To pa bo po vsej verjetnosti pripeljalo do zmanjšanja proizvodnje in naložb, zaprtja nekaterih proizvodnih obratov in zmanjševanja števila delovnih mest v Skupnosti.

| (141) | Če povzamemo, izrek protisubvencijskih ukrepov bo gospodarski panogi Skupnosti omogočil, da si opomore od učinkov ugotovljenega škodljivega subvencioniranja. |
| --- | --- |

(141)

Če povzamemo, izrek protisubvencijskih ukrepov bo gospodarski panogi Skupnosti omogočil, da si opomore od učinkov ugotovljenega škodljivega subvencioniranja.

2.   INTERES NEPOVEZANIH UVOZNIKOV/TRGOVCEV V SKUPNOSTI:

| (142) | Med OP sta dva sodelujoča uvoznika uvozila okrog 20 % skupnega obsega uvoza ES zadevnega proizvoda iz zadevne države. Zaradi sodelovanja dveh indijskih proizvajalcev izvoznikov se zdi, da uvozniki/trgovci v Skupnosti (npr. zgornja sodelujoča uvoznika na eni strani ter nesodelujoči uvozniki/trgovci na drugi strani) predstavljajo okrog 40 % skupnega obsega uvoza ES zadevnega proizvoda s poreklom iz Indije. |
| --- | --- |

(142)

Med OP sta dva sodelujoča uvoznika uvozila okrog 20 % skupnega obsega uvoza ES zadevnega proizvoda iz zadevne države. Zaradi sodelovanja dveh indijskih proizvajalcev izvoznikov se zdi, da uvozniki/trgovci v Skupnosti (npr. zgornja sodelujoča uvoznika na eni strani ter nesodelujoči uvozniki/trgovci na drugi strani) predstavljajo okrog 40 % skupnega obsega uvoza ES zadevnega proizvoda s poreklom iz Indije.

| (143) | Če bodo izrečeni izravnalni ukrepi, se lahko zgodi, da se bo obseg uvoza iz zadevne države zmanjšal. Izključeno tudi ni, da lahko izrek protisubvencijskih ukrepov povzroči zmerno rast cen zadevnega proizvoda v Skupnosti in tako vpliva na ekonomske razmere uvoznikov/trgovcev. Trgovanje z zadevnim proizvodom s poreklom iz Indije dveh sodelujočih uvoznikov predstavlja okrog 40 % njunega celotnega prometa. V smislu delovne sile to pomeni, da so od 10 zaposlenih štirje neposredno vključeni v trgovanje z zadevnim proizvodom s poreklom iz Indije. Vpliv uvozne cene zadevnega proizvoda na uvoznike bo odvisen tudi od njihove sposobnosti, da jo posredujejo svojim strankam. Nizki delež zadevnega proizvoda v skupnih stroških uporabnikov (glej uvodno izjavo (147) bi uvoznikom tudi lahko olajšal posredovanje morebitnega zvišanja cen uporabnikom. |
| --- | --- |

(143)

Če bodo izrečeni izravnalni ukrepi, se lahko zgodi, da se bo obseg uvoza iz zadevne države zmanjšal. Izključeno tudi ni, da lahko izrek protisubvencijskih ukrepov povzroči zmerno rast cen zadevnega proizvoda v Skupnosti in tako vpliva na ekonomske razmere uvoznikov/trgovcev. Trgovanje z zadevnim proizvodom s poreklom iz Indije dveh sodelujočih uvoznikov predstavlja okrog 40 % njunega celotnega prometa. V smislu delovne sile to pomeni, da so od 10 zaposlenih štirje neposredno vključeni v trgovanje z zadevnim proizvodom s poreklom iz Indije. Vpliv uvozne cene zadevnega proizvoda na uvoznike bo odvisen tudi od njihove sposobnosti, da jo posredujejo svojim strankam. Nizki delež zadevnega proizvoda v skupnih stroških uporabnikov (glej uvodno izjavo (147) bi uvoznikom tudi lahko olajšal posredovanje morebitnega zvišanja cen uporabnikom.

| (144) | Na tej podlagi se začasno sklene, da izrek protisubvencijskih ukrepov ne bo imel resnega negativnega učinka na položaj uvoznikov v Skupnost. |
| --- | --- |

(144)

Na tej podlagi se začasno sklene, da izrek protisubvencijskih ukrepov ne bo imel resnega negativnega učinka na položaj uvoznikov v Skupnost.

3.   INTERES INDUSTRIJE UPORABNIKOV

| (145) | Glavna industrija uporabnikov, ki predstavlja okrog 80 % skupne porabe zadevnega proizvoda in enakega proizvoda v ES, je elektro-jeklarska industrija. Med OP je osem sodelujočih končnih uporabnikov porabilo okrog 27 % skupnega obsega uvoza ES zadevnega proizvoda iz zadevne države, ki je bil uvožen neposredno od dveh indijskih proizvajalcev izvoznikov ali preko uvoznikov/trgovcev. Zaradi sodelovanja dveh indijskih proizvajalcev izvoznikov se zdi, da končni uporabniki v Skupnosti (npr. zgornjih osem sodelujočih uporabnikov na eni strani ter nesodelujoči uporabniki na drugi strani) predstavljajo okrog 56 % skupnega obsega uvoza ES zadevnega proizvoda s poreklom iz Indije. Preostali del (4 %) uvozi gospodarska panoga Skupnosti. |
| --- | --- |

(145)

Glavna industrija uporabnikov, ki predstavlja okrog 80 % skupne porabe zadevnega proizvoda in enakega proizvoda v ES, je elektro-jeklarska industrija. Med OP je osem sodelujočih končnih uporabnikov porabilo okrog 27 % skupnega obsega uvoza ES zadevnega proizvoda iz zadevne države, ki je bil uvožen neposredno od dveh indijskih proizvajalcev izvoznikov ali preko uvoznikov/trgovcev. Zaradi sodelovanja dveh indijskih proizvajalcev izvoznikov se zdi, da končni uporabniki v Skupnosti (npr. zgornjih osem sodelujočih uporabnikov na eni strani ter nesodelujoči uporabniki na drugi strani) predstavljajo okrog 56 % skupnega obsega uvoza ES zadevnega proizvoda s poreklom iz Indije. Preostali del (4 %) uvozi gospodarska panoga Skupnosti.

| (146) | Sodelujoči uporabniki trdijo, da bi izrek protisubvencijskih ukrepov negativno vplival na njihovo finančno stanje neposredno preko zvišane cene njihove nabave v Indiji ter posredno preko verjetnega zvišanja cene s strani proizvajalcev Skupnosti za delež njihove nabave v Skupnosti. |
| --- | --- |

(146)

Sodelujoči uporabniki trdijo, da bi izrek protisubvencijskih ukrepov negativno vplival na njihovo finančno stanje neposredno preko zvišane cene njihove nabave v Indiji ter posredno preko verjetnega zvišanja cene s strani proizvajalcev Skupnosti za delež njihove nabave v Skupnosti.

| (147) | Med preiskavo je bilo ugotovljeno, da poraba zadevnega proizvoda in enakega proizvoda v povprečju predstavlja 1 % skupnih stroškov proizvodnje sodelujočih uporabnikov. Možen vpliv stroškov na uporabnike je lahko takšen: če bi se izrekli izravnalni ukrepi, bi se stroški proizvodnje uporabnikov povečali za med 0,15 % (na podlagi najslabšega scenarija, po katerem bi se cene za zadevni in enak proizvod zvišale za toliko, kolikor znaša dajatev, ne glede na njihovo poreklo) ter 0,03 % (zvišanje cene vpliva samo na porabo, katere vir je Indija). Ob upoštevanju vseh faktorjev se je ocenilo, da bo dejanski rezultat najverjetneje nekje med obema scenarijema iz naslednjih razlogov. Gospodarska panoga Skupnosti bo morda do neke mere zvišala svoje cene, po drugi strani pa bo morda izkoristila popuščanje pri cenah in tako ponovno pridobila tržni delež tako, da bo nastavila cene, ki bodo konkurenčne indijskim. Obstajajo neizkoriščene kapacitete/zmogljivosti in vrnitev k poštenim in donosnejšim tržnim pogojem bi vsekakor dvignila potencialno dobavo od vseh virov in pospešila nove naložbe. Poleg tega za okrog 15 % porabe EU skrbijo drugi dobavitelji (npr. drugi proizvajalci Skupnosti in uvoz iz tretjih držav razen Indije). Zato je skoraj nemogoče, da bi prišlo do splošnega zvišanja cene. Končno pa bi zgoraj omenjeni zelo omejeni vpliv na stroške proizvodnje uporabnikov ali vsaj del njega lahko prenesli na kupce na koncu prodajne verige, kar bi posledično pomenilo še manjši končni vpliv na dobiček uporabnikov. |
| --- | --- |

(147)

Med preiskavo je bilo ugotovljeno, da poraba zadevnega proizvoda in enakega proizvoda v povprečju predstavlja 1 % skupnih stroškov proizvodnje sodelujočih uporabnikov. Možen vpliv stroškov na uporabnike je lahko takšen: če bi se izrekli izravnalni ukrepi, bi se stroški proizvodnje uporabnikov povečali za med 0,15 % (na podlagi najslabšega scenarija, po katerem bi se cene za zadevni in enak proizvod zvišale za toliko, kolikor znaša dajatev, ne glede na njihovo poreklo) ter 0,03 % (zvišanje cene vpliva samo na porabo, katere vir je Indija). Ob upoštevanju vseh faktorjev se je ocenilo, da bo dejanski rezultat najverjetneje nekje med obema scenarijema iz naslednjih razlogov. Gospodarska panoga Skupnosti bo morda do neke mere zvišala svoje cene, po drugi strani pa bo morda izkoristila popuščanje pri cenah in tako ponovno pridobila tržni delež tako, da bo nastavila cene, ki bodo konkurenčne indijskim. Obstajajo neizkoriščene kapacitete/zmogljivosti in vrnitev k poštenim in donosnejšim tržnim pogojem bi vsekakor dvignila potencialno dobavo od vseh virov in pospešila nove naložbe. Poleg tega za okrog 15 % porabe EU skrbijo drugi dobavitelji (npr. drugi proizvajalci Skupnosti in uvoz iz tretjih držav razen Indije). Zato je skoraj nemogoče, da bi prišlo do splošnega zvišanja cene. Končno pa bi zgoraj omenjeni zelo omejeni vpliv na stroške proizvodnje uporabnikov ali vsaj del njega lahko prenesli na kupce na koncu prodajne verige, kar bi posledično pomenilo še manjši končni vpliv na dobiček uporabnikov.

| (148) | Sodelujoči uporabniki izreku izravnalnih ukrepov ugovarjajo tudi zato, ker menijo, da bi ti ustvarili oviro na konkurenčnem trgu in dejansko pripomogli k ponovni vzpostavitvi kartela, ki ga je leta 2001 ustanovila Komisija. |
| --- | --- |

(148)

Sodelujoči uporabniki izreku izravnalnih ukrepov ugovarjajo tudi zato, ker menijo, da bi ti ustvarili oviro na konkurenčnem trgu in dejansko pripomogli k ponovni vzpostavitvi kartela, ki ga je leta 2001 ustanovila Komisija.

| (149) | Dvema proizvajalcema pritožnikoma Skupnosti, ki sta med majem 1992 in marcem 1998 tvorila kartel, je Komisija leta 2001 naložila globo. Preiskava je potrdila, da sta dva proizvajalca, ki tvorita gospodarsko panogo Skupnosti, prenehala s svojim dogovarjanjem o cenah in trgu, in o tem stranke ne razpravljajo več. Zdaj je treba ponovno vzpostaviti enake konkurenčne pogoje, ki jih je v preteklosti izkrivila nepoštena trgovinska praksa indijskih izvoznikov. Cilj protisubvencijskih ukrepov ni ustaviti uvoza iz zadevne države v Skupnost, ampak odpraviti vpliv izkrivljenih pogojev na trgu, do katerih je prišlo zaradi prisotnosti subvencioniranega uvoza. Od ponovne vzpostavitve poštenih tržnih pogojev ne bodo imeli koristi samo proizvajalci Skupnosti, ampak tudi drugi viri, kot je na primer nesubvencioniran uvoz. Dejstvo, da je gospodarska panoga Skupnosti med letoma 1992 in 1998 tvorila kartel, ji ne bi smelo onemogočiti pravice, da pridobi pomoč po osnovni uredbi zaradi nepoštene trgovinske prakse. |
| --- | --- |

(149)

Dvema proizvajalcema pritožnikoma Skupnosti, ki sta med majem 1992 in marcem 1998 tvorila kartel, je Komisija leta 2001 naložila globo. Preiskava je potrdila, da sta dva proizvajalca, ki tvorita gospodarsko panogo Skupnosti, prenehala s svojim dogovarjanjem o cenah in trgu, in o tem stranke ne razpravljajo več. Zdaj je treba ponovno vzpostaviti enake konkurenčne pogoje, ki jih je v preteklosti izkrivila nepoštena trgovinska praksa indijskih izvoznikov. Cilj protisubvencijskih ukrepov ni ustaviti uvoza iz zadevne države v Skupnost, ampak odpraviti vpliv izkrivljenih pogojev na trgu, do katerih je prišlo zaradi prisotnosti subvencioniranega uvoza. Od ponovne vzpostavitve poštenih tržnih pogojev ne bodo imeli koristi samo proizvajalci Skupnosti, ampak tudi drugi viri, kot je na primer nesubvencioniran uvoz. Dejstvo, da je gospodarska panoga Skupnosti med letoma 1992 in 1998 tvorila kartel, ji ne bi smelo onemogočiti pravice, da pridobi pomoč po osnovni uredbi zaradi nepoštene trgovinske prakse.

| (150) | Glede na te ugotovitve se začasno lahko sklene, da ni verjetno, da bi izrek protisubvencijskih ukrepov (i) resno vplival na finančno stanje uporabnikov in (ii) imel kakršen koli negativni učinek na celotno stanje konkurenčnosti na trgu Skupnosti. |
| --- | --- |

(150)

Glede na te ugotovitve se začasno lahko sklene, da ni verjetno, da bi izrek protisubvencijskih ukrepov (i) resno vplival na finančno stanje uporabnikov in (ii) imel kakršen koli negativni učinek na celotno stanje konkurenčnosti na trgu Skupnosti.

4.   SKLEP O INTERESU SKUPNOSTI

| (151) | Pričakovati je, da bodo učinki izreka ukrepov gospodarski panogi Skupnosti omogočili priložnost, da nadoknadi izgubljeni delež pri prodaji in tržni delež ter izboljša svojo donosnost. Po drugi strani pa glede na čedalje slabše stanje v industriji Skupnosti obstaja tveganje, da bodo v odsotnosti ukrepov nekateri proizvajalci Skupnosti morda zaprli svoje proizvodne obrate ter odpustili del svoje delovne sile. Čeprav se bodo nekateri negativni učinki pokazali v obliki zmanjšanja obsega uvoza ter zmernemu zvišanju cen za uvoznike/trgovce in uporabnike, se bo obseg tega morda zmanjšal s prenosom zvišanja na končne stranke. Glede na zgoraj povedano se začasno sklene, da ni nobenega nujnega razloga, da se v tem primeru ne izrečejo ukrepi, in da uporaba ukrepov ni v nasprotju z interesom Skupnosti. |
| --- | --- |

(151)

Pričakovati je, da bodo učinki izreka ukrepov gospodarski panogi Skupnosti omogočili priložnost, da nadoknadi izgubljeni delež pri prodaji in tržni delež ter izboljša svojo donosnost. Po drugi strani pa glede na čedalje slabše stanje v industriji Skupnosti obstaja tveganje, da bodo v odsotnosti ukrepov nekateri proizvajalci Skupnosti morda zaprli svoje proizvodne obrate ter odpustili del svoje delovne sile. Čeprav se bodo nekateri negativni učinki pokazali v obliki zmanjšanja obsega uvoza ter zmernemu zvišanju cen za uvoznike/trgovce in uporabnike, se bo obseg tega morda zmanjšal s prenosom zvišanja na končne stranke. Glede na zgoraj povedano se začasno sklene, da ni nobenega nujnega razloga, da se v tem primeru ne izrečejo ukrepi, in da uporaba ukrepov ni v nasprotju z interesom Skupnosti.

H.   PREDLOG ZA ZAČASNE IZRAVNALNE UKREPE

| (152) | Glede sklepov v zvezi s subvencioniranjem, škodo, vzročnostjo in interesom Skupnosti bi bilo treba sprejeti začasne ukrepe, da subvencioniran uvoz v prihodnosti gospodarski panogi Skupnosti ne bi več povzročal škode. |
| --- | --- |

(152)

Glede sklepov v zvezi s subvencioniranjem, škodo, vzročnostjo in interesom Skupnosti bi bilo treba sprejeti začasne ukrepe, da subvencioniran uvoz v prihodnosti gospodarski panogi Skupnosti ne bi več povzročal škode.

1.   STOPNJA ODPRAVE ŠKODE

| (153) | Stopnja začasnih izravnalnih ukrepov bi morala biti takšna, da bi odpravila škodo, ki jo je gospodarski panogi Skupnosti povzročil subvencioniran uvoz, ne da bi presegla ugotovljene stopnje subvencij. Pri izračunavanju višine dajatve, potrebne za odpravo učinkov škodljivih subvencioniranj, je bilo sklenjeno, da morajo vsi ukrepi gospodarski panogi Skupnosti dovoljevati, da dobi dobiček pred davkom, kar bi lahko naredila v normalnih konkurenčnih pogojih, t.j. v odsotnosti subvencioniranega uvoza. |
| --- | --- |

(153)

Stopnja začasnih izravnalnih ukrepov bi morala biti takšna, da bi odpravila škodo, ki jo je gospodarski panogi Skupnosti povzročil subvencioniran uvoz, ne da bi presegla ugotovljene stopnje subvencij. Pri izračunavanju višine dajatve, potrebne za odpravo učinkov škodljivih subvencioniranj, je bilo sklenjeno, da morajo vsi ukrepi gospodarski panogi Skupnosti dovoljevati, da dobi dobiček pred davkom, kar bi lahko naredila v normalnih konkurenčnih pogojih, t.j. v odsotnosti subvencioniranega uvoza.

| (154) | Na podlagi razpoložljivih informacij je bilo predhodno ugotovljeno, da se stopnjo dobička 9,4 % od prometa lahko šteje kot primerno stopnjo, ki bi jo gospodarska panoga Skupnosti lahko dosegla v odsotnosti škodljivega subvencioniranja. Proizvajalci pritožniki Skupnosti so predložili podatek, da bi v odsotnosti subvencioniranega uvoza lahko pričakovali 10 do 15 % stopnjo dobička. Med preiskavo je bilo ugotovljeno, da je gospodarska panoga Skupnosti dosegla dobiček, ki je predstavljal 12 do 15 % prihodka v letu 1999 (glej uvodno izjavo (105)zgoraj), ko je bil tržni delež subvencioniranega uvoza najmanjši. Komisija je preučila, ali lahko tržni pogoji leta 1999 predstavljajo normalne tržne pogoje za zadevni proizvod. Med preiskavo je bilo ugotovljeno, da je imel povratek k normalnim konkurenčnim pogojem po obdobju dogovarjanja o enotnih cenah in trgu učinek na cene in da so se cene za ključne surovine med letom 1999 in OP bistveno zvišale. V teh okoliščinah se šteje, da gospodarska panoga Skupnosti med OP ni mogla doseči 12 do 15 % donosnosti. Komisija je nenazadnje pregledala tudi statistiko bilance stanja podjetja po sektorjih, ki so jo zbrale centralne banke Nemčije, Francije, Italije, Japonske in ZDA. Za zbirko podatkov, ki združuje te podatke, skrbi Komisija. Ta pregled je pokazal, da so podjetja, ki pripadajo najbližjemu razpoložljivemu sektorju v zgornjih najbolj industrializiranih državah, v povprečju dosegla dobiček pred izrednimi 9,4 % leta 2002. Upoštevajoč vse razmere in elemente Komisija meni, da je 9,4 % zadosten dobiček, ki ga je gospodarska panoga Skupnosti lahko dosegla v odsotnosti subvencioniranega uvoza. |
| --- | --- |

(154)

Na podlagi razpoložljivih informacij je bilo predhodno ugotovljeno, da se stopnjo dobička 9,4 % od prometa lahko šteje kot primerno stopnjo, ki bi jo gospodarska panoga Skupnosti lahko dosegla v odsotnosti škodljivega subvencioniranja. Proizvajalci pritožniki Skupnosti so predložili podatek, da bi v odsotnosti subvencioniranega uvoza lahko pričakovali 10 do 15 % stopnjo dobička. Med preiskavo je bilo ugotovljeno, da je gospodarska panoga Skupnosti dosegla dobiček, ki je predstavljal 12 do 15 % prihodka v letu 1999 (glej uvodno izjavo (105)zgoraj), ko je bil tržni delež subvencioniranega uvoza najmanjši. Komisija je preučila, ali lahko tržni pogoji leta 1999 predstavljajo normalne tržne pogoje za zadevni proizvod. Med preiskavo je bilo ugotovljeno, da je imel povratek k normalnim konkurenčnim pogojem po obdobju dogovarjanja o enotnih cenah in trgu učinek na cene in da so se cene za ključne surovine med letom 1999 in OP bistveno zvišale. V teh okoliščinah se šteje, da gospodarska panoga Skupnosti med OP ni mogla doseči 12 do 15 % donosnosti. Komisija je nenazadnje pregledala tudi statistiko bilance stanja podjetja po sektorjih, ki so jo zbrale centralne banke Nemčije, Francije, Italije, Japonske in ZDA. Za zbirko podatkov, ki združuje te podatke, skrbi Komisija. Ta pregled je pokazal, da so podjetja, ki pripadajo najbližjemu razpoložljivemu sektorju v zgornjih najbolj industrializiranih državah, v povprečju dosegla dobiček pred izrednimi 9,4 % leta 2002. Upoštevajoč vse razmere in elemente Komisija meni, da je 9,4 % zadosten dobiček, ki ga je gospodarska panoga Skupnosti lahko dosegla v odsotnosti subvencioniranega uvoza.

| (155) | O nujnem zvišanju cen se je nato odločilo na podlagi primerjave, narejene na podlagi posameznih transakcij, tehtanega povprečja uvozne cene, kot je bilo določeno za ceno, ki je nelojalno nižala izračune, z neškodljivo ceno enakega proizvoda, ki ga gospodarska panoga Skupnosti prodaja na trgu Skupnosti. Neškodljiva cena je bila dobljena s prireditvijo prodajne cene gospodarske panoge Skupnosti, da bi odražala zgoraj omenjeno stopnjo dobička. Vsa odstopanja od te primerjave so bila nato izražena kot odstotek skupne CIF uvozne vrednosti. |
| --- | --- |

(155)

O nujnem zvišanju cen se je nato odločilo na podlagi primerjave, narejene na podlagi posameznih transakcij, tehtanega povprečja uvozne cene, kot je bilo določeno za ceno, ki je nelojalno nižala izračune, z neškodljivo ceno enakega proizvoda, ki ga gospodarska panoga Skupnosti prodaja na trgu Skupnosti. Neškodljiva cena je bila dobljena s prireditvijo prodajne cene gospodarske panoge Skupnosti, da bi odražala zgoraj omenjeno stopnjo dobička. Vsa odstopanja od te primerjave so bila nato izražena kot odstotek skupne CIF uvozne vrednosti.

| (156) | Zgoraj omenjena primerjava cen je pokazala naslednje stopnje škode:






  Graphite India Limited (GIL) | 20,3 % |
| --- | --- | --- |
| Hindustan Electro Graphite Limited (HEG) | 12,8 % |

(156)

Zgoraj omenjena primerjava cen je pokazala naslednje stopnje škode:

Graphite India Limited (GIL)

20,3 %

Hindustan Electro Graphite Limited (HEG)

12,8 %

2.   ZAČASNI UKREPI

| (157) | V skladu z navedenim se šteje, da bi morala začasna izravnalna dajatev biti uvedena na stopnji ugotovljene stopnje subvencij, a ne bi smela biti večja kot stopnja škode, izračunana v skladu s členom 12(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(157)

V skladu z navedenim se šteje, da bi morala začasna izravnalna dajatev biti uvedena na stopnji ugotovljene stopnje subvencij, a ne bi smela biti večja kot stopnja škode, izračunana v skladu s členom 12(1) osnovne uredbe.

3.   KONČNA DOLOČBA

| (158) | V interesu dobre uprave bi bilo treba določiti obdobje, v katerem lahko zainteresirane stranke, ki so se predstavile v roku, določenem v obvestilu o začetku postopka, v pisni obliki predstavijo svoje vidike in zahtevajo zaslišanje. Povedati bi bilo treba tudi, da so ugotovitve v zvezi z uvedbo dajatev za namen te uredbe začasne in se zaradi kakršne koli dokončne dajatve spremenijo – |
| --- | --- |

(158)

V interesu dobre uprave bi bilo treba določiti obdobje, v katerem lahko zainteresirane stranke, ki so se predstavile v roku, določenem v obvestilu o začetku postopka, v pisni obliki predstavijo svoje vidike in zahtevajo zaslišanje. Povedati bi bilo treba tudi, da so ugotovitve v zvezi z uvedbo dajatev za namen te uredbe začasne in se zaradi kakršne koli dokončne dajatve spremenijo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Začasna izravnalna dajatev se uvede na uvoz grafitnih elektrod, ki se uporabljajo za električne peči in katerih specifična gostota je 1,65 g/cm3 ali več, električni upor pa 6,0 μΩ.m ali manjši, spadajo pa pod kodo KN ex 8545 11 00 (oznaka TARIC 8545110010), ter elektrodnih nastavkov, ki se uporabljajo za tovrstne elektrode in spadajo pod kodo KN ex 8545 90 90 (oznaka TARIC 8545909010), uvožene skupaj ali ločeno s poreklom iz Indije.

2.   Stopnja začasne izravnalne dajatve za neto ceno franko meja Skupnosti pred dajatvijo za proizvode, izdelane v spodaj naštetih podjetjih v Indiji, bo:

| Podjetje | Začasna dajatev | dodatna TARIC oznaka |
| --- | --- | --- |
| Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta - 700016, West Bengal; | 14,6 % | A530 |
| Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Bhilwara Towers, A-12, | 12,8 % | A531 |
| Sector-1, Noida – 201301, Uttar Pradesh | 14,6 % | A999 |

Podjetje

Začasna dajatev

dodatna TARIC oznaka

Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta - 700016, West Bengal;

14,6 %

A530

Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Bhilwara Towers, A-12,

12,8 %

A531

Sector-1, Noida – 201301, Uttar Pradesh

14,6 %

A999

3.   Če ni določeno drugače, se uporabijo veljavne določbe o carinah.

4.   Sprostitev zgoraj navedenega proizvoda v prosti promet znotraj Skupnosti je v skladu z določbo o varščini, enaki znesku za začasno dajatev.

Člen 2

Ne glede na člen 30 Uredbe Sveta (ES) št. 2026/97 lahko zainteresirane stranke najkasneje v 15 dneh od dneva začetka veljavnosti te uredbe zahtevajo razkritje bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba, ter v pisni obliki predstavijo svoje vidike in prosijo za ustno zaslišanje pred Komisijo.

V skladu s členom 31(4) Uredbe Sveta (ES) št. 2026/97 lahko zadevne stranke podajo pripombe na uporabo te uredbe v roku enega meseca od dneva začetka njene veljavnosti.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 1 te uredbe se uporablja štiri mesece.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. maja 2004

Za Komisijo

Pascal LAMY

Član Komisije

---

(1)  UL L 77, 13.3.2004, str. 12.

1

(2)  UL L 288, 21.10.1997, str. 1.

2

(3)  UL C 197, 21.8.2003, str. 5.

3

(4)  UL C 197, 21.8.2003, str. 2.

4

(5)  UL L 100, 16.4.2002, str. 1.

5

---

| 20.5.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | L 183/61 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

SL

Uradni list Evropske unije

L 183/61

---

UREDBE KOMISIJE (ES) št. 1009/2004

z dne 19. maja 2004

o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih sistemov grafitnih elektrod s poreklom iz Indije

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995, o zaščiti pred dampinškim uvozom iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 461/2004 (1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 461/2004 (2) („osnovna uredba“) in zlasti člena 7 Uredbe,

po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   SPLOŠNO

| (1) | 21. avgusta 2003, je Komisija z obvestilom („obvestilo o začetku“), objavljenem v Uradnem listu Evropske unije
   (3), napovedala začetek protidampinškega postopka v zvezi z uvozom nekaterih sistemov grafitnih elektrod s poreklom iz Indije v Skupnost. |
| --- | --- |

(1)

21. avgusta 2003, je Komisija z obvestilom („obvestilo o začetku“), objavljenem v Uradnem listu Evropske unije
   (3), napovedala začetek protidampinškega postopka v zvezi z uvozom nekaterih sistemov grafitnih elektrod s poreklom iz Indije v Skupnost.

| (2) | Začetek postopka je posledica pritožbe, ki jo je julija 2003 v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo večji del, v tem primeru več kot 50 % celotne proizvodnje nekaterih sistemov grafitnih elektrod v Skupnosti, vložilo Evropsko združenje za ogljik in grafit (ECGA). Pritožba je vsebovala dokaze o dampingu tega proizvoda in o posledični materialni škodi, kar je zadostovalo za upravičenost začetka protidampinškega postopka. |
| --- | --- |

(2)

Začetek postopka je posledica pritožbe, ki jo je julija 2003 v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo večji del, v tem primeru več kot 50 % celotne proizvodnje nekaterih sistemov grafitnih elektrod v Skupnosti, vložilo Evropsko združenje za ogljik in grafit (ECGA). Pritožba je vsebovala dokaze o dampingu tega proizvoda in o posledični materialni škodi, kar je zadostovalo za upravičenost začetka protidampinškega postopka.

| (3) | Začetek vzporednega protisubvencijskega postopka glede uvoza istega proizvoda s poreklom iz Indije v Skupnost je bil napovedan z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (4) isti dan |
| --- | --- |

(3)

Začetek vzporednega protisubvencijskega postopka glede uvoza istega proizvoda s poreklom iz Indije v Skupnost je bil napovedan z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (4) isti dan

| (4) | Komisija je pritožniku in drugim znanim proizvajalcem, proizvajalcem izvoznikom, uvoznikom, uporabnikom in dobaviteljem iz Skupnosti kot tudi predstavnikom iz Indije uradno svetovala, naj sodelujejo v začetem postopku. Neposredno vpletene stranke so dobile priložnost, da pisno predstavijo svoje vidike in zaprosijo za zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku postopka. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je pritožniku in drugim znanim proizvajalcem, proizvajalcem izvoznikom, uvoznikom, uporabnikom in dobaviteljem iz Skupnosti kot tudi predstavnikom iz Indije uradno svetovala, naj sodelujejo v začetem postopku. Neposredno vpletene stranke so dobile priložnost, da pisno predstavijo svoje vidike in zaprosijo za zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku postopka.

| (5) | Dva proizvajalca izvoznika v Indiji in indijska vlada ter proizvajalci Skupnosti, uporabniki in uvozniki/trgovci so pisno predstavili svoje vidike. Vse stranke, ki so za to zaprosile v navedenem roku, ter podale razloge, zakaj bi jih bilo treba zaslišati, so dobile priložnost za zaslišanje. |
| --- | --- |

(5)

Dva proizvajalca izvoznika v Indiji in indijska vlada ter proizvajalci Skupnosti, uporabniki in uvozniki/trgovci so pisno predstavili svoje vidike. Vse stranke, ki so za to zaprosile v navedenem roku, ter podale razloge, zakaj bi jih bilo treba zaslišati, so dobile priložnost za zaslišanje.

2.   VZORČENJE

| (6) | Ob upoštevanju številnih nepovezanih uvoznikov v Skupnosti se je zdelo primerno, da se v skladu s členom 17 osnovne uredbe preveri, ali se lahko uporabi vzorčenje. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje resnično potrebno, in če je, izbrala vzorec, so vse znane nepovezane uvoznike v skladu s členom 17(2) osnovne uredbe prosili, da se v dveh tednih seznanijo z začetkom postopka ter Komisiji posredujejo podatke za obdobje med 1. aprilom 2002 in 31. marcem 2003, ki jih zahteva v obvestilu o začetku postopka. Samo dva nepovezana uvoznika sta privolila v to, da se ju vključi v vzorec ter v roku posredovala zahtevane osnovne podatke. Zaradi tega se vzorčenje v tem postopku ni zdelo potrebno. |
| --- | --- |

(6)

Ob upoštevanju številnih nepovezanih uvoznikov v Skupnosti se je zdelo primerno, da se v skladu s členom 17 osnovne uredbe preveri, ali se lahko uporabi vzorčenje. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje resnično potrebno, in če je, izbrala vzorec, so vse znane nepovezane uvoznike v skladu s členom 17(2) osnovne uredbe prosili, da se v dveh tednih seznanijo z začetkom postopka ter Komisiji posredujejo podatke za obdobje med 1. aprilom 2002 in 31. marcem 2003, ki jih zahteva v obvestilu o začetku postopka. Samo dva nepovezana uvoznika sta privolila v to, da se ju vključi v vzorec ter v roku posredovala zahtevane osnovne podatke. Zaradi tega se vzorčenje v tem postopku ni zdelo potrebno.

3.   VPRAŠALNIKI

| (7) | Komisija je vprašalnike poslala vsem znanim zadevnim strankam, dvema zgoraj navedenima nepovezanima uvoznikoma in vsem drugim podjetjem, ki so se odzvala v predvidenih rokih, določenih v obvestilu o začetku postopka. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je vprašalnike poslala vsem znanim zadevnim strankam, dvema zgoraj navedenima nepovezanima uvoznikoma in vsem drugim podjetjem, ki so se odzvala v predvidenih rokih, določenih v obvestilu o začetku postopka.

| (8) | Odgovore je prejela od dveh indijskih proizvajalcev izvoznikov, dveh pritožnikov proizvajalcev iz Skupnosti, osmih podjetij uporabnikov in dveh ygoraj omenjenih nepovezanih uvoznikov. Poleg tega je eno podjetje uporabnik v pisni obliki podalo podatke o količini, dve združenji uporabnikov pa sta Komisiji predložili pisni stališči. |
| --- | --- |

(8)

Odgovore je prejela od dveh indijskih proizvajalcev izvoznikov, dveh pritožnikov proizvajalcev iz Skupnosti, osmih podjetij uporabnikov in dveh ygoraj omenjenih nepovezanih uvoznikov. Poleg tega je eno podjetje uporabnik v pisni obliki podalo podatke o količini, dve združenji uporabnikov pa sta Komisiji predložili pisni stališči.

| (9) | Komisija je poiskala in preverila vse podatke, za katere je menila, da so potrebni za začasno določitev dampinga, katerega posledica sta škoda in interes v Skupnosti. Preverjanja so se izvedla v prostorih naslednjih podjetij: | Proizvajalci Skupnosti:







  — | SGL Carbon GmbH, Wiesbaden in Meitingen, Nemčija; |
| --- | --- | --- | --- |

(9)

Komisija je poiskala in preverila vse podatke, za katere je menila, da so potrebni za začasno določitev dampinga, katerega posledica sta škoda in interes v Skupnosti. Preverjanja so se izvedla v prostorih naslednjih podjetij:

Proizvajalci Skupnosti:

—

SGL Carbon GmbH, Wiesbaden in Meitingen, Nemčija;

| — | SGL Carbon SA, La Coruńa, Španija; |
| --- | --- |

—

SGL Carbon SA, La Coruńa, Španija;

| — | UCAR SNC, Notre Dame de Briançon, Francija (vključno s povezanim podjetjem UCAR SA, Etoy, Švica); |
| --- | --- |

—

UCAR SNC, Notre Dame de Briançon, Francija (vključno s povezanim podjetjem UCAR SA, Etoy, Švica);

| — | UCAR Electrodos Ibérica SL, Pamplona, Španija; |
| --- | --- |

—

UCAR Electrodos Ibérica SL, Pamplona, Španija;

| — | Graftech SpA, Caserta, Italija. |
| --- | --- |

—

Graftech SpA, Caserta, Italija.

| | Nepovezani uvozniki v Skupnosti:







  — | Promidesa SA, Madrid, Španija; |
| --- | --- | --- |

Nepovezani uvozniki v Skupnosti:

—

Promidesa SA, Madrid, Španija;

| — | AGC-Matov allied graphite & carbon GmbH, Berlin, Namčija. |
| --- | --- |

—

AGC-Matov allied graphite & carbon GmbH, Berlin, Namčija.

| | Uporabniki:







  — | ISPAT Hamburger Stahlwerke GmbH, Hamburg, Nemčija; |
| --- | --- | --- |

Uporabniki:

—

ISPAT Hamburger Stahlwerke GmbH, Hamburg, Nemčija;

| — | ThyssenKrupp Nirosta GmbH, Krefeld, Nemčija; |
| --- | --- |

—

ThyssenKrupp Nirosta GmbH, Krefeld, Nemčija;

| — | Lech-Stahlwerke, Meitingen, Nemčija; |
| --- | --- |

—

Lech-Stahlwerke, Meitingen, Nemčija;

| — | Ferriere Nord, Osoppo, Italija. |
| --- | --- |

—

Ferriere Nord, Osoppo, Italija.

| | Proizvajalci izvozniki v Indiji:







  — | Graphite India Limited (GIL), Kolkatta in Nasik; |
| --- | --- | --- |

Proizvajalci izvozniki v Indiji:

—

Graphite India Limited (GIL), Kolkatta in Nasik;

| — | Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Bhopal. |
| --- | --- |

—

Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Bhopal.

| (10) | Preiskava dampinga in škode je pokrila obdobje med 1. aprilom 2002 in 31. marcem 2003„obdobje preiskave“ ali „OP“). Preučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je pokrila obdobje od leta 1999 do konca OO („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(10)

Preiskava dampinga in škode je pokrila obdobje med 1. aprilom 2002 in 31. marcem 2003„obdobje preiskave“ ali „OP“). Preučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je pokrila obdobje od leta 1999 do konca OO („obravnavano obdobje“).

B.   ZADEVNI PROIZVOD IN ENAK PROIZVOD

1.   ZADEVNI PROIZVOD

| (11) | Zadevni proizvod so grafitne elektrode in/ali elektrodni nastavki, ki se jih uporablja za tovrstne elektrode, ne glede na to, ali se dobavljajo skupaj ali ločeno. Grafitna elektroda je keramično izdolben ali iztisnjen grafitni steber. Na obeh koncih tega stebra so strojno obdelani navojni zašiljeni „tulci z navoji“ tako da se lahko spojita dve ali več elektrod, ki nato tvorijo steber. Vezni del, ki je prav tako narejen iz grafita, se uporablja za spojitev obeh tulcev elektrod. Ta del se imenuje „nipple“, ali elektrodni nastavek. Tako grafitna elektroda kot elektrodni nastavek se ponavadi dobavita vnaprej sestavljena kot „sistem grafitne elektrode“. |
| --- | --- |

(11)

Zadevni proizvod so grafitne elektrode in/ali elektrodni nastavki, ki se jih uporablja za tovrstne elektrode, ne glede na to, ali se dobavljajo skupaj ali ločeno. Grafitna elektroda je keramično izdolben ali iztisnjen grafitni steber. Na obeh koncih tega stebra so strojno obdelani navojni zašiljeni „tulci z navoji“ tako da se lahko spojita dve ali več elektrod, ki nato tvorijo steber. Vezni del, ki je prav tako narejen iz grafita, se uporablja za spojitev obeh tulcev elektrod. Ta del se imenuje „nipple“, ali elektrodni nastavek. Tako grafitna elektroda kot elektrodni nastavek se ponavadi dobavita vnaprej sestavljena kot „sistem grafitne elektrode“.

| (12) | Grafitne elektrode in elektrodni nastavki, ki se uporabljajo za tovrstne elektrode, se izdelujejo iz naftnega koksa, stranskega produkta naftne industrije, in premogove katranske smole. Proizvodni proces poteka v šestih korakih: oblikovanje, žarjenje, impregnacija, ponovno žarjenje, grafitizacija in strojna obdelava. Med grafitizacijo se proizvod segreje na več kot 3 000 °C y se transforma físicamente en grafito, forma cristalina del carbono: un material único de baja conductividad eléctrica pero de alta conductividad térmica, de gran resistencia y rendimiento a temperaturas elevadas, in se fizično spremeni v grafit, kristalno obliko ogljika, edinstven material z nizko električno a visoko toplotno prevodnostjo ter veliko trdnostjo in odličnim delovanjem pri visokih temperaturah, zaradi česar je primeren za uporabo v elektroobločnih pečeh. Čas obdelave za sisteme grafitnih elektrod je približno dva meseca. Za sisteme grafitnih elektrod ni nobenih nadomestnih proizvodov. |
| --- | --- |

(12)

Grafitne elektrode in elektrodni nastavki, ki se uporabljajo za tovrstne elektrode, se izdelujejo iz naftnega koksa, stranskega produkta naftne industrije, in premogove katranske smole. Proizvodni proces poteka v šestih korakih: oblikovanje, žarjenje, impregnacija, ponovno žarjenje, grafitizacija in strojna obdelava. Med grafitizacijo se proizvod segreje na več kot 3 000 °C y se transforma físicamente en grafito, forma cristalina del carbono: un material único de baja conductividad eléctrica pero de alta conductividad térmica, de gran resistencia y rendimiento a temperaturas elevadas, in se fizično spremeni v grafit, kristalno obliko ogljika, edinstven material z nizko električno a visoko toplotno prevodnostjo ter veliko trdnostjo in odličnim delovanjem pri visokih temperaturah, zaradi česar je primeren za uporabo v elektroobločnih pečeh. Čas obdelave za sisteme grafitnih elektrod je približno dva meseca. Za sisteme grafitnih elektrod ni nobenih nadomestnih proizvodov.

| (13) | Sisteme grafitnih elektrod uporabljajo proizvajalci jekla v elektroobločnih pečeh, ki jim pravijo tudi „mini mills“, kot prevodnike električnega toka pri proizvodnji jekla iz recikliranega jeklenega odpadka. Grafitne elektrode in elektrodni nastavki, uporabljeni za tovrstne elektrode, ki jih pokriva ta preiskava, so samo tiste, katerih specifična gostota je 1,65 g/cm3 ali več, električni upor pa 6,0 μΩ.m. ali manj. Sistemi grafitnih elektrod, ki ustrezajo tem tehničnim parametrom lahko omogočajo prenos velikih električnih napetosti. |
| --- | --- |

(13)

Sisteme grafitnih elektrod uporabljajo proizvajalci jekla v elektroobločnih pečeh, ki jim pravijo tudi „mini mills“, kot prevodnike električnega toka pri proizvodnji jekla iz recikliranega jeklenega odpadka. Grafitne elektrode in elektrodni nastavki, uporabljeni za tovrstne elektrode, ki jih pokriva ta preiskava, so samo tiste, katerih specifična gostota je 1,65 g/cm3 ali več, električni upor pa 6,0 μΩ.m. ali manj. Sistemi grafitnih elektrod, ki ustrezajo tem tehničnim parametrom lahko omogočajo prenos velikih električnih napetosti.

| (14) | En indijski izvoznik je izjavil, da v nekaterih primerih pri proizvodnji zadevnega proizvoda ni uporabil „prvovrstnega igelnega koksa“, naftnega koksa najboljše kakovosti, ki naj bi po mnenju tega podjetja za pritožnike bil nujen za izdelovanje proizvoda v okviru specifikacij, navedenih v uvodnih izjavah od 0 do (13). Ta izvoznik je zato zahteval, da je treba grafitne elektrode in elektrodne nastavke, ki se uporabljajo za tovrstne elektrode in se ne izdelujejo iz „prvovrstnega igelnega koksa“, izločiti iz preiskave. Za izdelavo sistemov grafitnih elektrod se res lahko uporablja naftni koks različnih kakovosti. Toda proizvod opredeljujejo osnovne fizične in tehnične lastnosti končnega proizvoda in njegove končne uporabe, ne glede na uporabljene surovine, ki določajo proizvod. Če imajo grafitne elektrode in elektrodne nastavke, ki se jih uporablja za tovrstne elektrode, s poreklom iz Indije, in uvožene v Skupnost iste osnovne fizične in tehnične lastnosti, kot so določene v opisu proizvoda, se štejejo kot zadevni proizvod. Zato je bila zahteva zavrnjena. |
| --- | --- |

(14)

En indijski izvoznik je izjavil, da v nekaterih primerih pri proizvodnji zadevnega proizvoda ni uporabil „prvovrstnega igelnega koksa“, naftnega koksa najboljše kakovosti, ki naj bi po mnenju tega podjetja za pritožnike bil nujen za izdelovanje proizvoda v okviru specifikacij, navedenih v uvodnih izjavah od 0 do (13). Ta izvoznik je zato zahteval, da je treba grafitne elektrode in elektrodne nastavke, ki se uporabljajo za tovrstne elektrode in se ne izdelujejo iz „prvovrstnega igelnega koksa“, izločiti iz preiskave. Za izdelavo sistemov grafitnih elektrod se res lahko uporablja naftni koks različnih kakovosti. Toda proizvod opredeljujejo osnovne fizične in tehnične lastnosti končnega proizvoda in njegove končne uporabe, ne glede na uporabljene surovine, ki določajo proizvod. Če imajo grafitne elektrode in elektrodne nastavke, ki se jih uporablja za tovrstne elektrode, s poreklom iz Indije, in uvožene v Skupnost iste osnovne fizične in tehnične lastnosti, kot so določene v opisu proizvoda, se štejejo kot zadevni proizvod. Zato je bila zahteva zavrnjena.

2.   ENAK PROIZVOD

| (15) | Proizvod, ki se ga v Skupnost izvaža iz Indije, proizvod, ki se ga proizvaja in prodaja v Indiji, kot tudi tisti, ki ga proizvajalci Skupnosti proizvajajo in prodajajo v Skupnosti, imajo iste osnovne fizične in tehnične lastnosti ter se uporabljajo na enak način, zato se v smislu člena 1(4) osnovne uredbe štejejo za enake proizvode. |
| --- | --- |

(15)

Proizvod, ki se ga v Skupnost izvaža iz Indije, proizvod, ki se ga proizvaja in prodaja v Indiji, kot tudi tisti, ki ga proizvajalci Skupnosti proizvajajo in prodajajo v Skupnosti, imajo iste osnovne fizične in tehnične lastnosti ter se uporabljajo na enak način, zato se v smislu člena 1(4) osnovne uredbe štejejo za enake proizvode.

C.   DAMPING

1.   NORMALNA VREDNOST

| (16) | Za določanje normalne vrednosti je Komisija najprej za vsakega proizvajalca izvoznika določila, ali je skupna domača prodaja enakega proizvoda reprezentativna v primerjavi s skupno izvozno prodajo v Skupnost. V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe se je domača prodaja štela za reprezentativno, ko je celotni obseg domače prodaje za vsakega proizvajalca izvoznika predstavljal vsaj 5 % celotnega obsega izvozne prodaje v Skupnost. |
| --- | --- |

(16)

Za določanje normalne vrednosti je Komisija najprej za vsakega proizvajalca izvoznika določila, ali je skupna domača prodaja enakega proizvoda reprezentativna v primerjavi s skupno izvozno prodajo v Skupnost. V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe se je domača prodaja štela za reprezentativno, ko je celotni obseg domače prodaje za vsakega proizvajalca izvoznika predstavljal vsaj 5 % celotnega obsega izvozne prodaje v Skupnost.

| (17) | Komisija je posledično opredelila tipe grafitnih elektrod, identičnih ali neposredno primerljivih s tipi, prodanimi za izvoz v Skupnost, ki jih podjetja z reprezentativno domačo prodajo prodajo doma. Pri opredeljevanju tipov grafitnih elektrod so bili upoštevani naslednji elementi i) ali so bili prodani z elektrodnim nastavkom ali brez, ii) premer in iii) dolžina. Tipi ločeno prodanih elektrodnih nastavkov so bili opredeljeni glede na premer in dolžino. |
| --- | --- |

(17)

Komisija je posledično opredelila tipe grafitnih elektrod, identičnih ali neposredno primerljivih s tipi, prodanimi za izvoz v Skupnost, ki jih podjetja z reprezentativno domačo prodajo prodajo doma. Pri opredeljevanju tipov grafitnih elektrod so bili upoštevani naslednji elementi i) ali so bili prodani z elektrodnim nastavkom ali brez, ii) premer in iii) dolžina. Tipi ločeno prodanih elektrodnih nastavkov so bili opredeljeni glede na premer in dolžino.

| (18) | Nato se je preverilo, ali je domača prodaja vsakega sodelujočega proizvajalca izvoznika reprezentativna za vsak tip proizvoda, t.j. ali je domača prodaja vsakega proizvoda predstavljala najmanj 5 % obsega prodaje za enak tip proizvoda v Skupnosti. Za te tipe proizvodov se je za vsakega proizvajalca izvoznika ugotavljalo, ali je takšna prodaja potekala po običajnem postopku trgovanja v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(18)

Nato se je preverilo, ali je domača prodaja vsakega sodelujočega proizvajalca izvoznika reprezentativna za vsak tip proizvoda, t.j. ali je domača prodaja vsakega proizvoda predstavljala najmanj 5 % obsega prodaje za enak tip proizvoda v Skupnosti. Za te tipe proizvodov se je za vsakega proizvajalca izvoznika ugotavljalo, ali je takšna prodaja potekala po običajnem postopku trgovanja v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe.

| (19) | Preiskava o tem, ali se lahko domača prodaja za vsak tip proizvoda, prodanega doma v reprezentativnih količinah upošteva kot izvršena po poičajnem postopku trgovanja, je bila izvedena z določitvijo razmerja rentabilne prodaje neodvisnim strankam za zadevni tip. Za oba proizvajalca izvoznika je bilo ugotovljeno, da je v vseh primerih, kjer je bila domača prodaja določenega tipa proizvoda zadostna, več kot 80 % obsega bilo prodanega z dobičkom na domačem trgu, tehtana povprečna prodajna cena tega tipa pa je presegala tehtan povprečni strošek za enoto. Za te tipe proizvodov je bila normalna vrednost osnovana na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje cen vse domače prodaje tega tipa proizvoda, izvedene v OP. |
| --- | --- |

(19)

Preiskava o tem, ali se lahko domača prodaja za vsak tip proizvoda, prodanega doma v reprezentativnih količinah upošteva kot izvršena po poičajnem postopku trgovanja, je bila izvedena z določitvijo razmerja rentabilne prodaje neodvisnim strankam za zadevni tip. Za oba proizvajalca izvoznika je bilo ugotovljeno, da je v vseh primerih, kjer je bila domača prodaja določenega tipa proizvoda zadostna, več kot 80 % obsega bilo prodanega z dobičkom na domačem trgu, tehtana povprečna prodajna cena tega tipa pa je presegala tehtan povprečni strošek za enoto. Za te tipe proizvodov je bila normalna vrednost osnovana na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje cen vse domače prodaje tega tipa proizvoda, izvedene v OP.

| (20) | Za ostale tipe proizvoda, kjer domača prodaja ni bila reprezentativna, se je normalna vrednost določila v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe. Normalna vrednost se je določila tako, da se je stroškom izdelave izvoženih proizvodov dodal ustrezen odstotek za prodajo, za splošne in upravne stroške (SG&A) ter za stopnjo dobička na podlagi dejanskih podatkov o proizvodnji in prodaji med običajnim trgovanjem z enakim proizvodom proizvoda s strani preiskovanih proizvajalcev izvoznikov v skladu s prvim stavkom člena 2(6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(20)

Za ostale tipe proizvoda, kjer domača prodaja ni bila reprezentativna, se je normalna vrednost določila v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe. Normalna vrednost se je določila tako, da se je stroškom izdelave izvoženih proizvodov dodal ustrezen odstotek za prodajo, za splošne in upravne stroške (SG&A) ter za stopnjo dobička na podlagi dejanskih podatkov o proizvodnji in prodaji med običajnim trgovanjem z enakim proizvodom proizvoda s strani preiskovanih proizvajalcev izvoznikov v skladu s prvim stavkom člena 2(6) osnovne uredbe.

2.   IZVOZNA CENA

| (21) | Preiskava je pokazala, da sta oba sodelujoča indijska proizvajalca izvoznika neposredno prodajala samo nepovezanim strankam v Skupnosti. |
| --- | --- |

(21)

Preiskava je pokazala, da sta oba sodelujoča indijska proizvajalca izvoznika neposredno prodajala samo nepovezanim strankam v Skupnosti.

| (22) | Zato je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe na podlagi plačanih ali še plačljivih izvoznih cen. |
| --- | --- |

(22)

Zato je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe na podlagi plačanih ali še plačljivih izvoznih cen.

3.   PRIMERJAVA

| (23) | Normalna vrednost in izvozne cene so bile primerjane na podlagi franko tovarna cene proizvoda. Da bi zagotovili pravično primerjavo med normalno vrednostjo in izvozno ceno, so bile v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe narejene prilagoditve za razlike, ki so vplivale na primerljivost cen. |
| --- | --- |

(23)

Normalna vrednost in izvozne cene so bile primerjane na podlagi franko tovarna cene proizvoda. Da bi zagotovili pravično primerjavo med normalno vrednostjo in izvozno ceno, so bile v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe narejene prilagoditve za razlike, ki so vplivale na primerljivost cen.

| (24) | Kjer je bilo ustrezno in podprto s preverjenimi dokazi, so bili dodani dodatki za razlike v transportnih stroških, čezoceanskem tovoru, stroških zavarovanja, za razlike v ravnanju, v stroških nakladanja in pomožnih stroških, stroških za posojilo, provizijah in popustih. |
| --- | --- |

(24)

Kjer je bilo ustrezno in podprto s preverjenimi dokazi, so bili dodani dodatki za razlike v transportnih stroških, čezoceanskem tovoru, stroških zavarovanja, za razlike v ravnanju, v stroških nakladanja in pomožnih stroških, stroških za posojilo, provizijah in popustih.

| (25) | Obe podjetji sta zahtevali prilagoditev za povračilo dajatev po členu 2(10)(b) osnovne uredbe na podlagi tega, da so uvozne dajatve domnevno nastale z enakim proizvodom, ko je bil namenjen za porabo v državi izvoznici, vendar so bile povrnjene in neplačane, ko je bil proizvod prodan za izvoz v Skupnost. Podjetje je v ta namen uporabilo DEPB na poizvozni osnovi. V tem pogledu je preiskava pokazala, da ni možno vzpostaviti povezave med posojili, ki jih je odobrila IV za proizvajalce izvoznike po shemi DEPB, in med kupljenimi surovinami, saj bi se posojilo lahko uporabilo za plačilo dajatev za katero koli blago, namenjeno izvozu, razen za industrijske proizvode in blago, za katero se uporabljajo uvozne prepovedi in omejitve. Posojila bi se lahko tudi prodala na domačem trgu ali uporabila na kateri koli drugi način, saj saj za njihovo uporabo za uvoz surovin ni veljala nobena omejitev, ki so potrebne za izvozni proizvod. Iz teh razlogov so bile zahteve zavrnjene. |
| --- | --- |

(25)

Obe podjetji sta zahtevali prilagoditev za povračilo dajatev po členu 2(10)(b) osnovne uredbe na podlagi tega, da so uvozne dajatve domnevno nastale z enakim proizvodom, ko je bil namenjen za porabo v državi izvoznici, vendar so bile povrnjene in neplačane, ko je bil proizvod prodan za izvoz v Skupnost. Podjetje je v ta namen uporabilo DEPB na poizvozni osnovi. V tem pogledu je preiskava pokazala, da ni možno vzpostaviti povezave med posojili, ki jih je odobrila IV za proizvajalce izvoznike po shemi DEPB, in med kupljenimi surovinami, saj bi se posojilo lahko uporabilo za plačilo dajatev za katero koli blago, namenjeno izvozu, razen za industrijske proizvode in blago, za katero se uporabljajo uvozne prepovedi in omejitve. Posojila bi se lahko tudi prodala na domačem trgu ali uporabila na kateri koli drugi način, saj saj za njihovo uporabo za uvoz surovin ni veljala nobena omejitev, ki so potrebne za izvozni proizvod. Iz teh razlogov so bile zahteve zavrnjene.

| (26) | Obe podjetji sta zahtevali tudi enako prilagoditev po členu 2(10)(k). Prilagoditev ni mogla biti odobrena, ker podjetji nista mogli dokazati, da DEPB na poizvozni osnovi vpliva na primerljivost cen in zlasti, da stranke nenehno plačujejo različne cene na domačem trgu zaradi ugodnosti iz zgoraj omenjene sheme. |
| --- | --- |

(26)

Obe podjetji sta zahtevali tudi enako prilagoditev po členu 2(10)(k). Prilagoditev ni mogla biti odobrena, ker podjetji nista mogli dokazati, da DEPB na poizvozni osnovi vpliva na primerljivost cen in zlasti, da stranke nenehno plačujejo različne cene na domačem trgu zaradi ugodnosti iz zgoraj omenjene sheme.

| (27) | Obe podjetji sta zahtevali prilagoditve za razlike na področju trgovine. Ker sta obe podjetji na domačem trgu proizvode prodajali izključno končnim uporabnikom, medtem ko sta jih v Skupnosti prodajali končnim uporabnikom in trgovcem, sta zahtevali posebno prilagoditev po členu 2(10)(d)(ii) osnovne uredbe. Eno podjetje je zahtevo osnovalo na dejstvu, da so bile prodajne cene v Skupnosti za distributerje nižje od cen za končne uporabnike, kar bi upravičilo zahtevo po posebni prilagoditvi. V tem pogledu podjetje ni moglo pokazati, da se je v odnosih do različnih kategorij strank ravnalo na različne načine. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da cene, zaračunane distributerjem, v primerjavi s končnimi uporabniki, niso bile zmeraj nižje. Zato prilagoditev ni bila odobrena. |
| --- | --- |

(27)

Obe podjetji sta zahtevali prilagoditve za razlike na področju trgovine. Ker sta obe podjetji na domačem trgu proizvode prodajali izključno končnim uporabnikom, medtem ko sta jih v Skupnosti prodajali končnim uporabnikom in trgovcem, sta zahtevali posebno prilagoditev po členu 2(10)(d)(ii) osnovne uredbe. Eno podjetje je zahtevo osnovalo na dejstvu, da so bile prodajne cene v Skupnosti za distributerje nižje od cen za končne uporabnike, kar bi upravičilo zahtevo po posebni prilagoditvi. V tem pogledu podjetje ni moglo pokazati, da se je v odnosih do različnih kategorij strank ravnalo na različne načine. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da cene, zaračunane distributerjem, v primerjavi s končnimi uporabniki, niso bile zmeraj nižje. Zato prilagoditev ni bila odobrena.

| (28) | Drugo podjetje je dokazovalo, da je pribitek s strani distributerjev, ko so ponovno prodajali zadevni proizvod konlnim uporabnikom na trgu Skupnosti, upravičevalo stopnjo tržne prilagoditve. V tem pogledu je treba vedeti, da je bila izvozna cena, kot je opisana v uvodnih izjavah 0 in (21) zgoraj, določena na podlagi dejansko plačanih ali še plačljivih izvoznih cen. Domnevne ponovne prodajne cene distributerjev v Skupnosti so se torej štele za nepomembne. Iz tega razloga je bila zahteva zavrnjena. |
| --- | --- |

(28)

Drugo podjetje je dokazovalo, da je pribitek s strani distributerjev, ko so ponovno prodajali zadevni proizvod konlnim uporabnikom na trgu Skupnosti, upravičevalo stopnjo tržne prilagoditve. V tem pogledu je treba vedeti, da je bila izvozna cena, kot je opisana v uvodnih izjavah 0 in (21) zgoraj, določena na podlagi dejansko plačanih ali še plačljivih izvoznih cen. Domnevne ponovne prodajne cene distributerjev v Skupnosti so se torej štele za nepomembne. Iz tega razloga je bila zahteva zavrnjena.

4.   DAMPINŠKE STOPNJE

| (29) | Po členu 2(11) osnovne uredbe je bila prilagojena tehtana povprečna normalna vrednost posameznega tipa proizvoda primerjana s prilagojeno tehtano povprečno izvozno ceno vsakega ustreznega tipa zadevnega proizvoda. |
| --- | --- |

(29)

Po členu 2(11) osnovne uredbe je bila prilagojena tehtana povprečna normalna vrednost posameznega tipa proizvoda primerjana s prilagojeno tehtano povprečno izvozno ceno vsakega ustreznega tipa zadevnega proizvoda.

| (30) | Ta primerjava je pokazala prisotnost dampinga. Začasne dampinške stopnje, izražene v odstotku neplačanih cen CIF na meji Skupnosti, so naslednje:






  Graphite India Limited (GIL) | 34,3 % |
| --- | --- | --- |
| Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited | 24,0 % |

(30)

Ta primerjava je pokazala prisotnost dampinga. Začasne dampinške stopnje, izražene v odstotku neplačanih cen CIF na meji Skupnosti, so naslednje:

Graphite India Limited (GIL)

34,3 %

Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited

24,0 %

| (31) | Ker je bila stopnja sodelovanja visoka (100 % izvoza zadevnega proizvoda iz Indije v Skupnost) je preostala začasna dampinška stopnja bila določena kot najvišja dampinška stopnja v sodelujočem podjetju, t.j. stopnja, določeno za Graphite India Limited, ki znaša 34,3 %. |
| --- | --- |

(31)

Ker je bila stopnja sodelovanja visoka (100 % izvoza zadevnega proizvoda iz Indije v Skupnost) je preostala začasna dampinška stopnja bila določena kot najvišja dampinška stopnja v sodelujočem podjetju, t.j. stopnja, določeno za Graphite India Limited, ki znaša 34,3 %.

D.   GOSPODARSKA PANOGA SKUPNOSTI

1.   SKUPNA PROIZVODNJA SKUPNOSTI

| (32) | V Skupnosti enak proizvod proizvajajo SGL AG („SGL“) in več drugih hčerinskih podjetij UCAR SA („UCAR“),to so UCAR SNC, UCAR Electrodos Ibérica SL in Graftech SpA, v imenu katerih je bila vložena pritožba. Proizvodni obrati podjetij SGL in UCAR so v Avstriji, Belgiji, Nemčiji, Franciji, Italiji in Španiji. |
| --- | --- |

(32)

V Skupnosti enak proizvod proizvajajo SGL AG („SGL“) in več drugih hčerinskih podjetij UCAR SA („UCAR“),to so UCAR SNC, UCAR Electrodos Ibérica SL in Graftech SpA, v imenu katerih je bila vložena pritožba. Proizvodni obrati podjetij SGL in UCAR so v Avstriji, Belgiji, Nemčiji, Franciji, Italiji in Španiji.

| (33) | Poleg teh dveh proizvajalcev Skupnosti pritožnikov, SGL in UCAR, sta enake proizvode v Skupnosti v obdobju od 1999 do OP proizvajala še dva druga proizvajalca. Eden od teh dveh proizvajalcev je postal plačilno nesposoben in je moral zaprositi za sodno varstvo po nemškem zakonu o stečajnem postopku. To podjetje je prenehalo izdelovati enake proizvode z novembrom 2002. Ti dve podjetji sta izrazili podporo pritožbi, vendar sta zavrnili povabilo Komisije, da aktivno sodelujeta v preiskavi. Ugotavlja se, da vsi štirje zgoraj omenjeni proizvajalci sestavljajo proizvodnjo Skupnosti v smislu člena 4(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(33)

Poleg teh dveh proizvajalcev Skupnosti pritožnikov, SGL in UCAR, sta enake proizvode v Skupnosti v obdobju od 1999 do OP proizvajala še dva druga proizvajalca. Eden od teh dveh proizvajalcev je postal plačilno nesposoben in je moral zaprositi za sodno varstvo po nemškem zakonu o stečajnem postopku. To podjetje je prenehalo izdelovati enake proizvode z novembrom 2002. Ti dve podjetji sta izrazili podporo pritožbi, vendar sta zavrnili povabilo Komisije, da aktivno sodelujeta v preiskavi. Ugotavlja se, da vsi štirje zgoraj omenjeni proizvajalci sestavljajo proizvodnjo Skupnosti v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.

2.   OPREDELITEV GOSPODARSKE PANOGE SKUPNOSTI

| (34) | Dva proizvajalca Skupnosti pritožnika sta ustrezno odgovorila na vprašalnik in polno sodelovala v preiskavi. V OP sta predstavljala več kot 80 % proizvodnje Skupnosti. |
| --- | --- |

(34)

Dva proizvajalca Skupnosti pritožnika sta ustrezno odgovorila na vprašalnik in polno sodelovala v preiskavi. V OP sta predstavljala več kot 80 % proizvodnje Skupnosti.

| (35) | Meni se, da sestavljata gospodarsko panogo Skupnosti v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe, in bosta v nadaljnjem besedilu imenovana kot „gospodarska panoga Skupnosti“. |
| --- | --- |

(35)

Meni se, da sestavljata gospodarsko panogo Skupnosti v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe, in bosta v nadaljnjem besedilu imenovana kot „gospodarska panoga Skupnosti“.

E.   ŠKODA

1.   UVODNA OPOMBA

| (36) | Ker v Indiji obstajata le dva proizvajalca izvoznika zadevnega proizvoda in ker ima gospodarska panoga Skupnosti prav tako samo dva proizvajalca, je bilo podatke za uvoz zadevnega proizvoda s poreklom iz Indije v Skupnost in podatke za gospodarsko panog Skupnosti treba izraziti z indeksom, da se ohrani zaupnost po členu 19 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(36)

Ker v Indiji obstajata le dva proizvajalca izvoznika zadevnega proizvoda in ker ima gospodarska panoga Skupnosti prav tako samo dva proizvajalca, je bilo podatke za uvoz zadevnega proizvoda s poreklom iz Indije v Skupnost in podatke za gospodarsko panog Skupnosti treba izraziti z indeksom, da se ohrani zaupnost po členu 19 osnovne uredbe.

2.   PORABA SKUPNOSTI

| (37) | Poraba Skupnosti je bila določena na podlagi obsega prodaje gospodarske panoge Skupnosti na trgu Skupnosti, na podlagi obsega prodaje drugih proizvajalcev Skupnosti na trgu Skupnosti, ocenjenega na osnovi razpoložljivih dokazov, na podlagi obsega prodaje dveh sodelujočih indijskih proizvajalcev izvoznikov na trgu Skupnosti, na podlagi obsega prodaje, uvožene iz Poljske, ustvarjene na podlagi sodelovanja s SGL, ter na podlagi po potrebi ustrezno prilagojenih podatkov Eurostata za ostali uvoz v Skupnost. |
| --- | --- |

(37)

Poraba Skupnosti je bila določena na podlagi obsega prodaje gospodarske panoge Skupnosti na trgu Skupnosti, na podlagi obsega prodaje drugih proizvajalcev Skupnosti na trgu Skupnosti, ocenjenega na osnovi razpoložljivih dokazov, na podlagi obsega prodaje dveh sodelujočih indijskih proizvajalcev izvoznikov na trgu Skupnosti, na podlagi obsega prodaje, uvožene iz Poljske, ustvarjene na podlagi sodelovanja s SGL, ter na podlagi po potrebi ustrezno prilagojenih podatkov Eurostata za ostali uvoz v Skupnost.

| (38) | Na tej podlagi se je med letom 1999 in OP poraba zadevnega proizvoda v Skupnosti zvišala za 9 %. Natančneje, narasla je za 14 % med letoma 1999 in 2000, upadla za 7 odstotnih točk v letu 2001 in še za 1 odstotno točko v 2002, preden je narasla za 3 odstotne točke v OP. Ker se zadevni proizvod prvenstveno uporablja v elektro-jeklarski industriji, je treba pri razvoju porabe upoštevati gospodarska gibanja tega posebnega sektorja, ki je doživel hiter porast v letu 2000 in recesijo od leta 2001 dalje. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Skupna poraba v ES (v tonah) | 119 802 | 136 418 | 128 438 | 126 623 | 130 615 |
| Indeks (1999=100) | 100 | 114 | 107 | 106 | 109 |

(38)

Na tej podlagi se je med letom 1999 in OP poraba zadevnega proizvoda v Skupnosti zvišala za 9 %. Natančneje, narasla je za 14 % med letoma 1999 in 2000, upadla za 7 odstotnih točk v letu 2001 in še za 1 odstotno točko v 2002, preden je narasla za 3 odstotne točke v OP. Ker se zadevni proizvod prvenstveno uporablja v elektro-jeklarski industriji, je treba pri razvoju porabe upoštevati gospodarska gibanja tega posebnega sektorja, ki je doživel hiter porast v letu 2000 in recesijo od leta 2001 dalje.

1999

2000

2001

2002

OP

Skupna poraba v ES (v tonah)

119 802

136 418

128 438

126 623

130 615

Indeks (1999=100)

100

114

107

106

109

3.   UVOZ IZ ZADEVNIH DRŽAV

(a)   Obseg

| (39) | Obseg uvoza zadevnega proizvoda iz Indije v Skupnost je narasel za 76 % med letom 1999 in OP. Natančneje, uvoz iz Italije se je povečal za 45 % med letoma 1999 in 2000, za nadaljnjih 31 odstotnih točk v letu 2001 in ostal skoraj nespremenjen na tej ravni v letu 2002 in OP. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg dampinškega uvoza (v tonah) | se ne razkrije (glej uvodno izjavo 36 zgoraj) |
| Indeks (1999=100) | 100 | 145 | 176 | 176 | 176 |
| Tržni delež dampinškega uvoza | se ne razkrije (glej uvodno izjavo 36 zgoraj) |
| Indeks (1999=100) | 100 | 127 | 164 | 166 | 161 |

(39)

Obseg uvoza zadevnega proizvoda iz Indije v Skupnost je narasel za 76 % med letom 1999 in OP. Natančneje, uvoz iz Italije se je povečal za 45 % med letoma 1999 in 2000, za nadaljnjih 31 odstotnih točk v letu 2001 in ostal skoraj nespremenjen na tej ravni v letu 2002 in OP.

1999

2000

2001

2002

OP

Obseg dampinškega uvoza (v tonah)

se ne razkrije (glej uvodno izjavo 36 zgoraj)

Indeks (1999=100)

100

145

176

176

176

Tržni delež dampinškega uvoza

se ne razkrije (glej uvodno izjavo 36 zgoraj)

Indeks (1999=100)

100

127

164

166

161

(b)   Tržni delež

| (40) | Tržni delež uvoznikov iz zadevnih državah se je povečal za 3,4 odstotne točke (ali 61 %) v zadevnem obdobju in je v OP dosegel raven od 8 do 10 %. Najprej je narasel za 1,5 odstotne točke med letoma 1999 in 2000, za nadaljnji 2 odstotni točki v letu 2001 in ostal skoraj nespremenjen na tej ravni v letu 2002 in OP. Treba je poudariti, da je v obdobju od 1999 do OP porast uvoza in tržnega deleža iz zadevnih držav sovpadel s povečanjem porabe za 9 %. |
| --- | --- |

(40)

Tržni delež uvoznikov iz zadevnih državah se je povečal za 3,4 odstotne točke (ali 61 %) v zadevnem obdobju in je v OP dosegel raven od 8 do 10 %. Najprej je narasel za 1,5 odstotne točke med letoma 1999 in 2000, za nadaljnji 2 odstotni točki v letu 2001 in ostal skoraj nespremenjen na tej ravni v letu 2002 in OP. Treba je poudariti, da je v obdobju od 1999 do OP porast uvoza in tržnega deleža iz zadevnih držav sovpadel s povečanjem porabe za 9 %.

(c)   Cene

(i)   Razvoj cen

| (41) | Med letom 1999 in OP se je povprečna cena uvoza zadevnega proizvoda s poreklom iz Indije zvišala za 2 % v letu 2002, za nadaljnjih 8 odstotnih točk v letu 2001 ter upadla za 9 odstotnih točk v letu 2002 do ravni, na kateri je ostala nespremenjena v OP. V OP je bila povprečna cena uvoza zadevnega proizvoda s poreklom iz Indije za 1 % višja kot v letu 1999. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cene dampinškega uvoza | se ne razkrije (glej uvodno izjavo 36 zgoraj) |
| Indeks (1999=100) | 100 | 102 | 110 | 101 | 101 |

(41)

Med letom 1999 in OP se je povprečna cena uvoza zadevnega proizvoda s poreklom iz Indije zvišala za 2 % v letu 2002, za nadaljnjih 8 odstotnih točk v letu 2001 ter upadla za 9 odstotnih točk v letu 2002 do ravni, na kateri je ostala nespremenjena v OP. V OP je bila povprečna cena uvoza zadevnega proizvoda s poreklom iz Indije za 1 % višja kot v letu 1999.

1999

2000

2001

2002

OP

Cene dampinškega uvoza

se ne razkrije (glej uvodno izjavo 36 zgoraj)

Indeks (1999=100)

100

102

110

101

101

(ii)   Nelojalno nižanje cen

| (42) | Za primerljive modele zadevnega proizvoda so se povprečne prodajne cene proizvajalcev izvoznikov primerjale s povprečnimi prodajnimi cenami gospodarske panoge Skupnosti. Za ta namen so se cene gospodarske panoge Skupnosti franko tovarna za nepovezane stranke, brez vseh rabatov in davkov, primerjale s cenami CIF na meji Skupnosti proizvajalcev izvoznikov iz Indije, ustrezno prilagojenimi za pouvozne stroške. Primerjava je pokazala, da je med OP zadevni proizvod s poreklom iz Indije, prodan v Skupnosti, nelojalno nižal cene gospodarske panoge Skupnosti za 6,5 % do 12,2 %. |
| --- | --- |

(42)

Za primerljive modele zadevnega proizvoda so se povprečne prodajne cene proizvajalcev izvoznikov primerjale s povprečnimi prodajnimi cenami gospodarske panoge Skupnosti. Za ta namen so se cene gospodarske panoge Skupnosti franko tovarna za nepovezane stranke, brez vseh rabatov in davkov, primerjale s cenami CIF na meji Skupnosti proizvajalcev izvoznikov iz Indije, ustrezno prilagojenimi za pouvozne stroške. Primerjava je pokazala, da je med OP zadevni proizvod s poreklom iz Indije, prodan v Skupnosti, nelojalno nižal cene gospodarske panoge Skupnosti za 6,5 % do 12,2 %.

| (43) | Treba je omeniti, da te stopnje, za katere se nelojalno nižajo cene, ne pokažejo popolnoma učinka dampinškega uvoza na cene gospodarske panoge Skupnosti, saj sta bila zabeležena padec cen in pritiska na cene, kot dokazuje relativno nizka donosnost gospodarske panoge Skupnosti v OP, medtem ko bi lahko pričakovali razmeroma večji dobiček, če dampinga ne bi bilo. |
| --- | --- |

(43)

Treba je omeniti, da te stopnje, za katere se nelojalno nižajo cene, ne pokažejo popolnoma učinka dampinškega uvoza na cene gospodarske panoge Skupnosti, saj sta bila zabeležena padec cen in pritiska na cene, kot dokazuje relativno nizka donosnost gospodarske panoge Skupnosti v OP, medtem ko bi lahko pričakovali razmeroma večji dobiček, če dampinga ne bi bilo.

4.   POLOŽAJ GOSPODARSKE PANOGE SKUPNOSTI

| (44) | V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je Komisija preučila vse pomembne gospodarske faktorje in indekse, ki zadevajo položaj gospodarske panoge Skupnosti. |
| --- | --- |

(44)

V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je Komisija preučila vse pomembne gospodarske faktorje in indekse, ki zadevajo položaj gospodarske panoge Skupnosti.

(a)   Uvodne opombe

| (45) | Za smiselno oceno nekaterih kazalcev škode je bilo treba ustrezno združiti nekatere podatke od UCAR in hčerinskih podjetij v Skupnosti (glej uvodno izjavo (32) zgoraj). |
| --- | --- |

(45)

Za smiselno oceno nekaterih kazalcev škode je bilo treba ustrezno združiti nekatere podatke od UCAR in hčerinskih podjetij v Skupnosti (glej uvodno izjavo (32) zgoraj).

| (46) | Komisija je posebno pozornost namenila vsem možnim vplivom na kazalce škode, ki izhajajo iz preteklega protikonkurenčnega obnašanja dveh proizvajalcev Skupnosti pritožnikov. Komisija je ustrezno zagotovila, da so bili začetni točki ocene škode (1999) izločeni vplivi protikonkurenčne prakse (glej uvodne izjave (77), (78), (80) in (81) spodaj). Poleg tega je pri določitvi stroškov in donosnosti gospodarske panoge Skupnosti Komisija izrecno zahtevala in preverila, da so neposredni stroški plačil ali kateri koli posredni stroški (vključno s finančnimi dajatvami), povezani s kaznimi, ki so jih naložil organi, pristojni za konkurenco, nedvoumno izvzeti, tako da se dobi predstava o dobičku, donosnosti naložb in finančnem toku brez teh izrednih izdatkov. |
| --- | --- |

(46)

Komisija je posebno pozornost namenila vsem možnim vplivom na kazalce škode, ki izhajajo iz preteklega protikonkurenčnega obnašanja dveh proizvajalcev Skupnosti pritožnikov. Komisija je ustrezno zagotovila, da so bili začetni točki ocene škode (1999) izločeni vplivi protikonkurenčne prakse (glej uvodne izjave (77), (78), (80) in (81) spodaj). Poleg tega je pri določitvi stroškov in donosnosti gospodarske panoge Skupnosti Komisija izrecno zahtevala in preverila, da so neposredni stroški plačil ali kateri koli posredni stroški (vključno s finančnimi dajatvami), povezani s kaznimi, ki so jih naložil organi, pristojni za konkurenco, nedvoumno izvzeti, tako da se dobi predstava o dobičku, donosnosti naložb in finančnem toku brez teh izrednih izdatkov.

b)   Proizvodnja

| (47) | Proizvodnja gospodarske panoge Skupnosti je v letu 2000 narasla za 14 %, upadla za 16 odstotnih točk v letu 2001 ter še za 4 odstotne točke v 2002 in narasla za 5 odstotnih točk v OP. Veliko povečanje, opaženo leta 2000, je nastalo zaradi dobre gospodarske klime, posledica katere je bila rastoča stopnja izkoriščenosti zmogljivosti v tistem letu. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodnja (v tonah) | se ne razkrije (glej uvodno izjavo 36 zgoraj) |
| Indeks (1999=100) | 100 | 114 | 98 | 94 | 99 |

(47)

Proizvodnja gospodarske panoge Skupnosti je v letu 2000 narasla za 14 %, upadla za 16 odstotnih točk v letu 2001 ter še za 4 odstotne točke v 2002 in narasla za 5 odstotnih točk v OP. Veliko povečanje, opaženo leta 2000, je nastalo zaradi dobre gospodarske klime, posledica katere je bila rastoča stopnja izkoriščenosti zmogljivosti v tistem letu.

1999

2000

2001

2002

OP

Proizvodnja (v tonah)

se ne razkrije (glej uvodno izjavo 36 zgoraj)

Indeks (1999=100)

100

114

98

94

99

(c)   Zmogljivosti in stopnje izkoriščenosti zmogljivosti

| (48) | Proizvodne zmogljivosti so se v letu 2000 zmanjšale za okrog 2 % in ostale na tej ravni v letu 2001. V letu 2002 in OP je so proizvodne zmogljivosti nadalje upadle za 5 odstotnih točk in 2 odstotni točki. V OP so bile proizvodne zmogljivosti za 9 % nižje kot v letu 1999, predvsem zaradi začasnega zaprtja obrata proizvajalca Skupnosti, ki je trajalo celotno OP. |
| --- | --- |

(48)

Proizvodne zmogljivosti so se v letu 2000 zmanjšale za okrog 2 % in ostale na tej ravni v letu 2001. V letu 2002 in OP je so proizvodne zmogljivosti nadalje upadle za 5 odstotnih točk in 2 odstotni točki. V OP so bile proizvodne zmogljivosti za 9 % nižje kot v letu 1999, predvsem zaradi začasnega zaprtja obrata proizvajalca Skupnosti, ki je trajalo celotno OP.

| (49) | Izkoriščenost zmogljivosti je bila 70 % v letu 1999, preden se je zaradi velikega povpraševanja zlasti s strani elektro-jeklarske industrije povečala na 81 % v letu 2000. V letih 2001 in 2002 je spet padla na raven 70 %, preden se je v OP povečala na 76 %. |
| --- | --- |

(49)

Izkoriščenost zmogljivosti je bila 70 % v letu 1999, preden se je zaradi velikega povpraševanja zlasti s strani elektro-jeklarske industrije povečala na 81 % v letu 2000. V letih 2001 in 2002 je spet padla na raven 70 %, preden se je v OP povečala na 76 %.

| (50) | Preiskava je pokazala, da je že v sami osnovi več vzrokov za gospodarske probleme, s katerimi se je soočil zgoraj omenjeni začasno zaprti obrat, od katerih sta najbolj opazna dva: (i) visoki proizvodni stroški, povezani s ceno elektrike v posamezni državi, in (ii) konkurenca dampinškega uvoza s poreklom iz Indije. Ker je težko razmejiti med enim in drugim vzrokom, je Komisija pregledala, kakšno bi bilo gibanje zmogljivosti in izkoriščenosti zmogljivosti v letu 2002 in OP, če ta obrat ne bi bil začasno zaprt. Obseg proizvodnje je v simulaciji ostal nespremenjen, saj so drugi proizvodni obrati tega proizvajalca Skupnosti povečali proizvodnjo, da bi zapolnili primanjkljaj. Kot kaže spodnja preglednica, bi, če obrat ne bi bil začasno zaprt, proizvodne zmogljivosti in izkoriščenost zmogljivosti gospodarske panoge Skupnosti kot celote dosegle v OP raven, zelo blizu tisti iz 1999. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodne zmogljivosti (v tonah) | se ne razkrije (glej uvodno izjavo 36 zgoraj) |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 98 | 98 | 93 | 91 |
| Izkoriščenost zmogljivosti | 70 % | 81 % | 70 % | 70 % | 76 % |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 115 | 99 | 100 | 108 |

(50)

Preiskava je pokazala, da je že v sami osnovi več vzrokov za gospodarske probleme, s katerimi se je soočil zgoraj omenjeni začasno zaprti obrat, od katerih sta najbolj opazna dva: (i) visoki proizvodni stroški, povezani s ceno elektrike v posamezni državi, in (ii) konkurenca dampinškega uvoza s poreklom iz Indije. Ker je težko razmejiti med enim in drugim vzrokom, je Komisija pregledala, kakšno bi bilo gibanje zmogljivosti in izkoriščenosti zmogljivosti v letu 2002 in OP, če ta obrat ne bi bil začasno zaprt. Obseg proizvodnje je v simulaciji ostal nespremenjen, saj so drugi proizvodni obrati tega proizvajalca Skupnosti povečali proizvodnjo, da bi zapolnili primanjkljaj. Kot kaže spodnja preglednica, bi, če obrat ne bi bil začasno zaprt, proizvodne zmogljivosti in izkoriščenost zmogljivosti gospodarske panoge Skupnosti kot celote dosegle v OP raven, zelo blizu tisti iz 1999.

1999

2000

2001

2002

OP

Proizvodne zmogljivosti (v tonah)

se ne razkrije (glej uvodno izjavo 36 zgoraj)

Indeks (1999 = 100)

100

98

98

93

91

Izkoriščenost zmogljivosti

70 %

81 %

70 %

70 %

76 %

Indeks (1999 = 100)

100

115

99

100

108

| | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodna zmogljivost (v tonah) brez začasnega zaprtja | se ne razkrije (glej uvodno izjavo 36 zgoraj) |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 98 | 98 | 100 | 101 |
| Izkoriščenost zmogljivosti brez začasnega zaprtja | 70 % | 81 % | 70 % | 65 % | 69 % |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 115 | 99 | 93 | 98 |

1999

2000

2001

2002

OP

Proizvodna zmogljivost (v tonah) brez začasnega zaprtja

se ne razkrije (glej uvodno izjavo 36 zgoraj)

Indeks (1999 = 100)

100

98

98

100

101

Izkoriščenost zmogljivosti brez začasnega zaprtja

70 %

81 %

70 %

65 %

69 %

Indeks (1999 = 100)

100

115

99

93

98

(d)   Zaloge

| (51) | Med so zaloge končanih proizvodov predstavljale okrog 3 % skupnega obsega proizvodnje gospodarske panoge Skupnosti. Raven končnih zalog gospodarske panoge Skupnosti se je v zadevnem obdobju v splošnem povečala in je bila za okrog petkrat večja v OP v primerjavi z letom 1999. Toda preiskava je pokazala, da gibanje zalog ni posebno pomemben kazalec gospodarskega položaja gospodarske panoge Skupnosti, saj proizvajalci Skupnosti praviloma proizvajajo po naročilu in so torej zaloge običajno blago, ki čaka, da se razpošlje strankam. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Končne zaloge (v tonah) | se ne razkrije (glej uvodno izjavo 36 zgoraj) |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 235 | 700 | 663 | 515 |

(51)

Med so zaloge končanih proizvodov predstavljale okrog 3 % skupnega obsega proizvodnje gospodarske panoge Skupnosti. Raven končnih zalog gospodarske panoge Skupnosti se je v zadevnem obdobju v splošnem povečala in je bila za okrog petkrat večja v OP v primerjavi z letom 1999. Toda preiskava je pokazala, da gibanje zalog ni posebno pomemben kazalec gospodarskega položaja gospodarske panoge Skupnosti, saj proizvajalci Skupnosti praviloma proizvajajo po naročilu in so torej zaloge običajno blago, ki čaka, da se razpošlje strankam.

1999

2000

2001

2002

OP

Končne zaloge (v tonah)

se ne razkrije (glej uvodno izjavo 36 zgoraj)

Indeks (1999 = 100)

100

235

700

663

515

(e)   Obseg prodaje

| (52) | Prodaja lastne proizvodnje gospodarske panoge Skupnosti na trgu Skupnosti, namenjena nepovezanim strankam, je upadla za 1 % med letom 1999 in OP. Natančneje, dvignila se je za 16 % v letu 2000, padla za 17 odstotnih točk v letu 2001 in za nadaljnjih 5 odstotnih točk v letu 2002, preden je spet zrasla za 5 odstotnih točk v OP. Razvoj obsega prodaje natančneje odraža gospodarske trende v elektro-jeklarski industriji, ki je po razcvetu leta 2000 doživela gospodarski padec v letih 2001 in 2002. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje ES nepovezanim strankam (v tonah) | se ne razkrije (glej uvodno izjavo 36 zgoraj) |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 116 | 99 | 94 | 99 |

(52)

Prodaja lastne proizvodnje gospodarske panoge Skupnosti na trgu Skupnosti, namenjena nepovezanim strankam, je upadla za 1 % med letom 1999 in OP. Natančneje, dvignila se je za 16 % v letu 2000, padla za 17 odstotnih točk v letu 2001 in za nadaljnjih 5 odstotnih točk v letu 2002, preden je spet zrasla za 5 odstotnih točk v OP. Razvoj obsega prodaje natančneje odraža gospodarske trende v elektro-jeklarski industriji, ki je po razcvetu leta 2000 doživela gospodarski padec v letih 2001 in 2002.

1999

2000

2001

2002

OP

Obseg prodaje ES nepovezanim strankam (v tonah)

se ne razkrije (glej uvodno izjavo 36 zgoraj)

Indeks (1999 = 100)

100

116

99

94

99

(f)   Tržni delež

| (53) | Po manjšem začetnem povečanju za eno odstotno točko v letu 2000 je tržni delež gospodarske panoge Skupnosti znatno padal do leta 2002. Gospodarska panoga Skupnosti je izgubila 6,5 odstotne točke tržnega deleža v letu 2001 in nadaljnje 2,8 odstotne točke v letu 2002, preden si je opomogla za 1,9 odstotne točke med OP. V primerjavi z letom 1999 je bil tržni delež gospodarske panoge Skupnosti med OP nižji za 6,3 odstotne točke ali 9 %, izraženo z indeksom. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tržni delež gospodarske panoge Skupnosti | se ne razkrije (glej uvodno izjavo 36 zgoraj) |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 102 | 93 | 89 | 91 |

(53)

Po manjšem začetnem povečanju za eno odstotno točko v letu 2000 je tržni delež gospodarske panoge Skupnosti znatno padal do leta 2002. Gospodarska panoga Skupnosti je izgubila 6,5 odstotne točke tržnega deleža v letu 2001 in nadaljnje 2,8 odstotne točke v letu 2002, preden si je opomogla za 1,9 odstotne točke med OP. V primerjavi z letom 1999 je bil tržni delež gospodarske panoge Skupnosti med OP nižji za 6,3 odstotne točke ali 9 %, izraženo z indeksom.

1999

2000

2001

2002

OP

Tržni delež gospodarske panoge Skupnosti

se ne razkrije (glej uvodno izjavo 36 zgoraj)

Indeks (1999 = 100)

100

102

93

89

91

(g)   Rast

| (54) | Med letom 1999 in OP, ko je poraba Skupnosti narasla za 9 %, se je obseg prodaje gospodarske panoge Skupnosti na trgu Skupnosti zmanjšal za 1 %. Gospodarska panoga Skupnosti je izgubila 6,3 odstotne točke tržnega deleža, kot je prikazano zgoraj, medtem ko je v istem obdobju dampinški uvoz pridobil 3,4 odstotne točke tržnega deleža. |
| --- | --- |

(54)

Med letom 1999 in OP, ko je poraba Skupnosti narasla za 9 %, se je obseg prodaje gospodarske panoge Skupnosti na trgu Skupnosti zmanjšal za 1 %. Gospodarska panoga Skupnosti je izgubila 6,3 odstotne točke tržnega deleža, kot je prikazano zgoraj, medtem ko je v istem obdobju dampinški uvoz pridobil 3,4 odstotne točke tržnega deleža.

(h)   Zaposlenost

| (55) | Raven zaposlenosti v industriji Skupnosti se je zmanjšala za okrog 17 % med letom 1999 in OP. Delovna sila se je zmanjšala za 1 odstotno točko v letu 2000 in za 5 odstotnih točk v letu 2001. V letu 2002 in OP je sledilo zmanjšanje za 9 odstotnih točk oziroma 3 odstotne točke, predvsem zaradi začasnega zaprtja obrata proizvajalca Skupnosti in premestitve dela delovne sile na dobičkonosnejše segmente poslovanja. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaposlenost | se ne razkrije (glej uvodno izjavo 36 zgoraj) |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 99 | 95 | 86 | 83 |

(55)

Raven zaposlenosti v industriji Skupnosti se je zmanjšala za okrog 17 % med letom 1999 in OP. Delovna sila se je zmanjšala za 1 odstotno točko v letu 2000 in za 5 odstotnih točk v letu 2001. V letu 2002 in OP je sledilo zmanjšanje za 9 odstotnih točk oziroma 3 odstotne točke, predvsem zaradi začasnega zaprtja obrata proizvajalca Skupnosti in premestitve dela delovne sile na dobičkonosnejše segmente poslovanja.

1999

2000

2001

2002

OP

Zaposlenost

se ne razkrije (glej uvodno izjavo 36 zgoraj)

Indeks (1999 = 100)

100

99

95

86

83

(i)   Produktivnost

| (56) | Produktivnost delovne sile v gospodarski panogi Skupnosti, merjena kot proizvodnja na zaposlenega na leto, se je najprej močno povečala za 15 % iz leta 1999 do 2000, padla za 12 odstotnih točk v letu 2001, spet narasla za 5 odstotnih točk v letu 2002 in nadalje za 11 odstotnih točk med OP. Ob koncu zadevnega obdobja je bila produktivnost za 19 % višja od tiste na začetku obdobja, kar kaže na prizadevanja za racionalizacijo v gospodarski panogi Skupnosti, da bi ostala konkurenčna. Za primerjavo, povprečna rast produktivnosti dela v gospodarstvu Skupnosti na splošno (v vseh gospodarskih sektorjih) je bila v istem obdobju le 1,5 % na leto. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivnost (v tonah na zaposlenega) | se ne razkrije (glej uvodno izjavo 36 zgoraj) |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 115 | 103 | 108 | 119 |

(56)

Produktivnost delovne sile v gospodarski panogi Skupnosti, merjena kot proizvodnja na zaposlenega na leto, se je najprej močno povečala za 15 % iz leta 1999 do 2000, padla za 12 odstotnih točk v letu 2001, spet narasla za 5 odstotnih točk v letu 2002 in nadalje za 11 odstotnih točk med OP. Ob koncu zadevnega obdobja je bila produktivnost za 19 % višja od tiste na začetku obdobja, kar kaže na prizadevanja za racionalizacijo v gospodarski panogi Skupnosti, da bi ostala konkurenčna. Za primerjavo, povprečna rast produktivnosti dela v gospodarstvu Skupnosti na splošno (v vseh gospodarskih sektorjih) je bila v istem obdobju le 1,5 % na leto.

1999

2000

2001

2002

OP

Produktivnost (v tonah na zaposlenega)

se ne razkrije (glej uvodno izjavo 36 zgoraj)

Indeks (1999 = 100)

100

115

103

108

119

(j)   Plače

| (57) | Med 1999 in OP se je povprečna plača zaposlenega zvišala za 13 %. Ta številka je nekaj pod stopnjo rasti povprečnega nominalnega nadomestila na zaposlenega (14 %), ki je bila v gospodarstvu Skupnosti na splošno (vsi sektorji) zabeležena v istem obdobju. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Letni stroški dela na zaposlenega (000 EUR) | se ne razkrije (glej uvodno izjavo 36 zgoraj) |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 104 | 105 | 111 | 113 |

(57)

Med 1999 in OP se je povprečna plača zaposlenega zvišala za 13 %. Ta številka je nekaj pod stopnjo rasti povprečnega nominalnega nadomestila na zaposlenega (14 %), ki je bila v gospodarstvu Skupnosti na splošno (vsi sektorji) zabeležena v istem obdobju.

1999

2000

2001

2002

OP

Letni stroški dela na zaposlenega (000 EUR)

se ne razkrije (glej uvodno izjavo 36 zgoraj)

Indeks (1999 = 100)

100

104

105

111

113

(k)   Prodajne cene

| (58) | Cene na enoto za prodajo Skupnosti, zaračunane nepovezanim strankam za lastno proizvodnjo gospodarske panoge Skupnosti, so se znižale za 6 % med letoma 1999 in 2000, zvišale za 9 odstotnih točk v 2001, znižale za 12 odstotnih točk v 2002 ter zvišale za 1 odstotno točko v OP. Skupno je padec cen na enoto znašal 8 % med letom 1999 in OP. Ta relativno neenak razvoj je mogoče razložiti, kot je opisano v andaljevanju. |
| --- | --- |

(58)

Cene na enoto za prodajo Skupnosti, zaračunane nepovezanim strankam za lastno proizvodnjo gospodarske panoge Skupnosti, so se znižale za 6 % med letoma 1999 in 2000, zvišale za 9 odstotnih točk v 2001, znižale za 12 odstotnih točk v 2002 ter zvišale za 1 odstotno točko v OP. Skupno je padec cen na enoto znašal 8 % med letom 1999 in OP. Ta relativno neenak razvoj je mogoče razložiti, kot je opisano v andaljevanju.

| (59) | Cene se spreminjajo zaradi dvojega: proizvodnih stroškov („PS“) ter ponudbe in povpraševanja na trgu. Medtem ko so prodajne cene na enoto padle za 8 % med letom 1999 in OP, so proizvodni stroški na enoto narasli za 2 %. Ta relativno nepomemben razvoj stroškov skriva skok za 10 odstotnih točk, opažen v letu 2001, ki je nastal zaradi zakasnele posledice zvišanja cen surovin v letu 2000. Za izdelovanje sistemov grafitnih elektrod se v glavnem uporabljata dve surovini, to sta naftni in smolni koks, ki pomenita približno 34 % vseh proizvodnih stroškov. Energija, katere cena je prav tako močno povezana z nihanjem cene nafte, predstavlja nadaljnjih 13 % skupnih proizvodnih stroškov. Ti trije ključni elementi stroškov, katerih cena je neposredno povezana s ceno nafte, pomeni 50 % skupnih proizvodnih stroškov enakega proizvoda. Ker cene gospodarske panoge Skupnosti niso mogle dohajati povečanja proizvodnih stroškov zaradi pritiskov na cene, povezane z dampinškim uvozom, je gospodarska panoga Skupnosti zabeležila padec donosnosti. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cena na enoto na trgu ES (EUR/tono) | Se ne razkrije (glej uvodno izjavo 36 zgoraj) |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 94 | 103 | 91 | 92 |
| Proizvodni stroški na enoto (EUR/tono) | Se ne razkrije (glej uvodno izjavo 36 zgoraj) |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 101 | 111 | 101 | 102 |

(59)

Cene se spreminjajo zaradi dvojega: proizvodnih stroškov („PS“) ter ponudbe in povpraševanja na trgu. Medtem ko so prodajne cene na enoto padle za 8 % med letom 1999 in OP, so proizvodni stroški na enoto narasli za 2 %. Ta relativno nepomemben razvoj stroškov skriva skok za 10 odstotnih točk, opažen v letu 2001, ki je nastal zaradi zakasnele posledice zvišanja cen surovin v letu 2000. Za izdelovanje sistemov grafitnih elektrod se v glavnem uporabljata dve surovini, to sta naftni in smolni koks, ki pomenita približno 34 % vseh proizvodnih stroškov. Energija, katere cena je prav tako močno povezana z nihanjem cene nafte, predstavlja nadaljnjih 13 % skupnih proizvodnih stroškov. Ti trije ključni elementi stroškov, katerih cena je neposredno povezana s ceno nafte, pomeni 50 % skupnih proizvodnih stroškov enakega proizvoda. Ker cene gospodarske panoge Skupnosti niso mogle dohajati povečanja proizvodnih stroškov zaradi pritiskov na cene, povezane z dampinškim uvozom, je gospodarska panoga Skupnosti zabeležila padec donosnosti.

1999

2000

2001

2002

OP

Cena na enoto na trgu ES (EUR/tono)

Se ne razkrije (glej uvodno izjavo 36 zgoraj)

Indeks (1999 = 100)

100

94

103

91

92

Proizvodni stroški na enoto (EUR/tono)

Se ne razkrije (glej uvodno izjavo 36 zgoraj)

Indeks (1999 = 100)

100

101

111

101

102

(l)   Faktorji, ki vplivajo na cene Skupnosti

| (60) | Preiskava je pokazala, da je dampinški uvoz nelojalno nižal povprečne znižane prodajne cene gospodarske panoge Skupnosti za povprečno 6 do 12 % v OP (glej uvodno izjavo 42 zgoraj). Na osnovi primerjave od tipa do tipa je bilo ugotovljeno, da so bile včasih cene, ki so jih ponudili proizvajalci izvozniki, občutno nižje od zgornjega povprečnega nelojalnega nižanja cen gospodarske panoge Skupnosti. Kombinacija nelojalnega nižanja cen na ravni posameznih tipov proizvoda in vse večjega tržnega deleža dampinškega uvoza je prav gotovo vplivala na domače cene gospodarske panoge Skupnosti. |
| --- | --- |

(60)

Preiskava je pokazala, da je dampinški uvoz nelojalno nižal povprečne znižane prodajne cene gospodarske panoge Skupnosti za povprečno 6 do 12 % v OP (glej uvodno izjavo 42 zgoraj). Na osnovi primerjave od tipa do tipa je bilo ugotovljeno, da so bile včasih cene, ki so jih ponudili proizvajalci izvozniki, občutno nižje od zgornjega povprečnega nelojalnega nižanja cen gospodarske panoge Skupnosti. Kombinacija nelojalnega nižanja cen na ravni posameznih tipov proizvoda in vse večjega tržnega deleža dampinškega uvoza je prav gotovo vplivala na domače cene gospodarske panoge Skupnosti.

(m)   Donosnost in donosnost od naložb

| (61) | V zadevnem obdobju se je donosnost prodaje lastne proizvodnje Skupnosti nepovezanim strankam v smislu donosa neto prodaje pred odbitkom davkov zmanjšala za 50 % v letu 2000, nato za 3 odstotne točke v letu 2001, nato še za 18 odstotnih točk v letu 2002 in si končno opomogla za 4 odstotne točke v OP. Med letom 1999 in OP je padec donosnosti znašal do 66 %, t.j. od razpona 12 do 15 % v letu 1999 fo razpona 3 do 6 % v OP. |
| --- | --- |

(61)

V zadevnem obdobju se je donosnost prodaje lastne proizvodnje Skupnosti nepovezanim strankam v smislu donosa neto prodaje pred odbitkom davkov zmanjšala za 50 % v letu 2000, nato za 3 odstotne točke v letu 2001, nato še za 18 odstotnih točk v letu 2002 in si končno opomogla za 4 odstotne točke v OP. Med letom 1999 in OP je padec donosnosti znašal do 66 %, t.j. od razpona 12 do 15 % v letu 1999 fo razpona 3 do 6 % v OP.

| (62) | Donosnost naložb, izražena kot dobiček v odstotkih čiste knjigovodske vrednoti naložb, je v splošnem sledil gibanju omenjene donosnosti čez celo zadevno obdobje. V letu 2000 je padel za 34 %, za 23 odstotnih točk v letu 2001 in za 26 odstotnih točk v letu 2002 ter nato še za 8 odstotnih točk v OP. V primerjavi s situacijo v letu 1999 je donosnost naložb padla za okrog 90 % v OP, to je od razpona 45 do 55 % v letu 1999 do razpona 3 do 10 % v OP. |
| --- | --- |

(62)

Donosnost naložb, izražena kot dobiček v odstotkih čiste knjigovodske vrednoti naložb, je v splošnem sledil gibanju omenjene donosnosti čez celo zadevno obdobje. V letu 2000 je padel za 34 %, za 23 odstotnih točk v letu 2001 in za 26 odstotnih točk v letu 2002 ter nato še za 8 odstotnih točk v OP. V primerjavi s situacijo v letu 1999 je donosnost naložb padla za okrog 90 % v OP, to je od razpona 45 do 55 % v letu 1999 do razpona 3 do 10 % v OP.

| (63) | Komisija je izločila vpliv omenjenega začasnega zaprtja (glej uvodno izjavo (49) zgoraj) na skupno donosnost gospodarske panoge Skupnosti v OP. Ugotovljeno je bilo, da bi bila donosnost gospodarske panoge Skupnosti večja za 0,8 odstotne točke v letu 2002 in za 0,5 odstotne točke v OP, kar ne bi bistveno spremenilo trenda donosnosti od leta 1999. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Donosnost prodaje ES nepovezanim strankam (v % neto prodaje) | se ne razkrije (glej uvodno izjavo 36 zgoraj) |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 51 | 48 | 30 | 34 |
| ROI (dobiček v % čiste knjigovodske vrednosti naložb) | se ne razkrije (glej uvodno izjavo 36 zgoraj) |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 66 | 43 | 17 | 9 |
| Donosnost prodaje ES nepovezanim strankam (v % neto prodaje) brez začasnega zaprtja) | se ne razkrije (glej uvodno izjavo 36 zgoraj) |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 51 | 48 | 35 | 39 |

(63)

Komisija je izločila vpliv omenjenega začasnega zaprtja (glej uvodno izjavo (49) zgoraj) na skupno donosnost gospodarske panoge Skupnosti v OP. Ugotovljeno je bilo, da bi bila donosnost gospodarske panoge Skupnosti večja za 0,8 odstotne točke v letu 2002 in za 0,5 odstotne točke v OP, kar ne bi bistveno spremenilo trenda donosnosti od leta 1999.

1999

2000

2001

2002

OP

Donosnost prodaje ES nepovezanim strankam (v % neto prodaje)

se ne razkrije (glej uvodno izjavo 36 zgoraj)

Indeks (1999 = 100)

100

51

48

30

34

ROI (dobiček v % čiste knjigovodske vrednosti naložb)

se ne razkrije (glej uvodno izjavo 36 zgoraj)

Indeks (1999 = 100)

100

66

43

17

9

Donosnost prodaje ES nepovezanim strankam (v % neto prodaje) brez začasnega zaprtja)

se ne razkrije (glej uvodno izjavo 36 zgoraj)

Indeks (1999 = 100)

100

51

48

35

39

(n)   Denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala

| (64) | Neto denarni tok je operativnih dejavnosti je v letu 2000 upadel za 40 %, spet zrasel za 24 odstotnih točk v letu 2001, spet padel za 12 odstotnih točk v letu 2002 in še nadalje padel za 7 odstotnih točk v OP. Denarni tok je bil 35 % nižji v OP kot na začetku obravnavanega obdobja. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Denarni tok (000 EUR) | se ne razkrije (glej uvodno izjavo 36 zgoraj) |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 60 | 84 | 72 | 65 |

(64)

Neto denarni tok je operativnih dejavnosti je v letu 2000 upadel za 40 %, spet zrasel za 24 odstotnih točk v letu 2001, spet padel za 12 odstotnih točk v letu 2002 in še nadalje padel za 7 odstotnih točk v OP. Denarni tok je bil 35 % nižji v OP kot na začetku obravnavanega obdobja.

1999

2000

2001

2002

OP

Denarni tok (000 EUR)

se ne razkrije (glej uvodno izjavo 36 zgoraj)

Indeks (1999 = 100)

100

60

84

72

65

| (65) | Oba proizvajalca pritožnika Skupnosti so razni nacionalni in regionalni organi, pristojnni za konkurenco v svetu kaznovali zaradi dogovarjanja glede cen v devetdesetih. Poleg teh kazni sta dva proizvajalca pritožnika Skupnosti imela dodatne stroške, povezane na eni strani s poravnavami skupinskih tožb s strankami in delničarji v ZDA in Kanadi ter na drugi strani s financiranjem teh izrednih stroškov. Zaradi tega je zadolženost obeh skupin dramatično narasla, poslabšale sta se boniteta in možnost povečanja kapitala. Praktična posledica te situacije je, da glede zmožnosti zbiranja kapitala ni možno podati ocene, po obsegu omejene na sektor, ki proizvaja in prodaja enake proizvode, ne da bi se upoštevalo antitrustovsko ozadje. Zgoraj zbrani dokazi o donosnosti, donosnosti naložb in denarnem toku ter spodaj zbrani dokazi v zvezi z naložbami, ki so pomembni za sam obseg enakega proizvoda in iz katerih so bili ustrezno izločeni učinki protikonkurenčnega obnašanja, se lahko upoštevajo kot oteževalni element ob že tako napeti finančni situaciji. |
| --- | --- |

(65)

Oba proizvajalca pritožnika Skupnosti so razni nacionalni in regionalni organi, pristojnni za konkurenco v svetu kaznovali zaradi dogovarjanja glede cen v devetdesetih. Poleg teh kazni sta dva proizvajalca pritožnika Skupnosti imela dodatne stroške, povezane na eni strani s poravnavami skupinskih tožb s strankami in delničarji v ZDA in Kanadi ter na drugi strani s financiranjem teh izrednih stroškov. Zaradi tega je zadolženost obeh skupin dramatično narasla, poslabšale sta se boniteta in možnost povečanja kapitala. Praktična posledica te situacije je, da glede zmožnosti zbiranja kapitala ni možno podati ocene, po obsegu omejene na sektor, ki proizvaja in prodaja enake proizvode, ne da bi se upoštevalo antitrustovsko ozadje. Zgoraj zbrani dokazi o donosnosti, donosnosti naložb in denarnem toku ter spodaj zbrani dokazi v zvezi z naložbami, ki so pomembni za sam obseg enakega proizvoda in iz katerih so bili ustrezno izločeni učinki protikonkurenčnega obnašanja, se lahko upoštevajo kot oteževalni element ob že tako napeti finančni situaciji.

(o)   Naložbe

| (66) | Letne naložbe gospodarske panoge Skupnosti v zadevni proizvod so padle za okrog 50 % med 1999 in OP. Natančneje v letu 2000 so upadle za 27 %, se popravile za 4 odstotne točke v letu 2001 in padle za nadaljnjih 18 odstotnih točk v 2002 ter še za dodatnih 8 odstotnih točk v OP. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Neto naložbe (000 EUR) | se ne razkrije (glej uvodno izjavo 36 zgoraj) |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 73 | 77 | 59 | 51 |

(66)

Letne naložbe gospodarske panoge Skupnosti v zadevni proizvod so padle za okrog 50 % med 1999 in OP. Natančneje v letu 2000 so upadle za 27 %, se popravile za 4 odstotne točke v letu 2001 in padle za nadaljnjih 18 odstotnih točk v 2002 ter še za dodatnih 8 odstotnih točk v OP.

1999

2000

2001

2002

OP

Neto naložbe (000 EUR)

se ne razkrije (glej uvodno izjavo 36 zgoraj)

Indeks (1999 = 100)

100

73

77

59

51

(p)   Velikost stopnje dampinga

| (67) | (Kar se tiče vpliva obsega dejanske stopnje dampinga na gospodarsko panogo Skupnosti, se ta vpliv ob upoštevanju obsega cen in uvoza iz zadevne države ne more šteti za zanemarljiv. |
| --- | --- |

(67)

(Kar se tiče vpliva obsega dejanske stopnje dampinga na gospodarsko panogo Skupnosti, se ta vpliv ob upoštevanju obsega cen in uvoza iz zadevne države ne more šteti za zanemarljiv.

(q)   Okrevanje po preteklem dampingu ali subvencioniranju

| (68) | Zaradi pomanjkanja informacij o obstoju dampinga ali subvencioniranja pred ocenjeno situacijo v sedanjem postopku se to vprašanje šteje za neutemeljeno. |
| --- | --- |

(68)

Zaradi pomanjkanja informacij o obstoju dampinga ali subvencioniranja pred ocenjeno situacijo v sedanjem postopku se to vprašanje šteje za neutemeljeno.

5.   SKLEP O ŠKODI

| (69) | Med letom 1999 in OP se je obseg dampinškega uvoza zadevnega proizvoda iz Indije znatno povečal za 76 % in njegov tržni delež na trgu Skupnosti je narasel za 3,4 odstotne točke. Povprečne cene dampinškega uvoza iz Indije so bile ves čas nižje od cen gospodarske panoge Skupnosti v zadevnem obdobju. Poleg tega so v OP cene uvoza iz zadevnih držav nelojalno nižale cene gospodarske panoge Skupnosti. Na podlagi tehtanega povprečja je bilo nelojalno nižanje cen v OP povprečno okrog 6 do 12 %, medtem ko je bilo nelojalno nižanje na podlagi posameznih tipov proizvodov v nekaterih primerih bistveno višje. |
| --- | --- |

(69)

Med letom 1999 in OP se je obseg dampinškega uvoza zadevnega proizvoda iz Indije znatno povečal za 76 % in njegov tržni delež na trgu Skupnosti je narasel za 3,4 odstotne točke. Povprečne cene dampinškega uvoza iz Indije so bile ves čas nižje od cen gospodarske panoge Skupnosti v zadevnem obdobju. Poleg tega so v OP cene uvoza iz zadevnih držav nelojalno nižale cene gospodarske panoge Skupnosti. Na podlagi tehtanega povprečja je bilo nelojalno nižanje cen v OP povprečno okrog 6 do 12 %, medtem ko je bilo nelojalno nižanje na podlagi posameznih tipov proizvodov v nekaterih primerih bistveno višje.

| (70) | V zadevnem obdobju je bilo ugotovljeno poslabšanje položaja gospodarske panoge Skupnosti. Med letom 1999 in OP so se skoraj vsi kazalci škode razvijali negativno: obseg proizvodnje je padel za 1 %, proizvodne zmogljivosti za 9 %, obseg prodaje v Skupnosti se je zmanjšal za 1 % in gospodarska panoga Skupnosti je izgubila 6, 3 odstotne točke tržnega deleža. Prodajna cena na enoto je padla za 8 %, medtem ko so se proizvodni stroški na enoto povečali za 2 %, donosnost se je zmanjšala za 66 %, donosnost naložb in denarni tok sta prav tako sledila enakemu negativnemu gibanju. Zaposlenost se je zmanjšala za 17 %, naložbe pa za 50 %. |
| --- | --- |

(70)

V zadevnem obdobju je bilo ugotovljeno poslabšanje položaja gospodarske panoge Skupnosti. Med letom 1999 in OP so se skoraj vsi kazalci škode razvijali negativno: obseg proizvodnje je padel za 1 %, proizvodne zmogljivosti za 9 %, obseg prodaje v Skupnosti se je zmanjšal za 1 % in gospodarska panoga Skupnosti je izgubila 6, 3 odstotne točke tržnega deleža. Prodajna cena na enoto je padla za 8 %, medtem ko so se proizvodni stroški na enoto povečali za 2 %, donosnost se je zmanjšala za 66 %, donosnost naložb in denarni tok sta prav tako sledila enakemu negativnemu gibanju. Zaposlenost se je zmanjšala za 17 %, naložbe pa za 50 %.

| (71) | Nekateri kazalci so pokazali pozitiven razvoj: v zadevnem obdobju so plače narasle za 13 %, kar je lahko posledica normalne stopnje zvišanja, produktivnost pa je narasla za 19 %. Skupaj z že omenjenim zmanjšanjem zaposlenosti pa povečana produktivnost odraža prizadevanje gospodarske panoge Skupnosti, da bi ostala konkurenčna kljub konkurenci dampinškega uvoza iz Indije. |
| --- | --- |

(71)

Nekateri kazalci so pokazali pozitiven razvoj: v zadevnem obdobju so plače narasle za 13 %, kar je lahko posledica normalne stopnje zvišanja, produktivnost pa je narasla za 19 %. Skupaj z že omenjenim zmanjšanjem zaposlenosti pa povečana produktivnost odraža prizadevanje gospodarske panoge Skupnosti, da bi ostala konkurenčna kljub konkurenci dampinškega uvoza iz Indije.

| (72) | V luči že navedenega se začasno sklene, da je gospodarska panoga Skupnosti utrpela materialno škodo v smislu člena 3 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(72)

V luči že navedenega se začasno sklene, da je gospodarska panoga Skupnosti utrpela materialno škodo v smislu člena 3 osnovne uredbe.

F.   VZROK ŠKODE

1.   UVOD

| (73) | V skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe je Komisija preučila, ali je dampinški uvoz povzročil tolikšno škodo proizvajalcem Skupnosti, da se jo lahko opredeli kot materialno. Poleg dampinškega uvoza se je preučilo še druge faktorje, ki bi istočasno lahko povzročili škodo proizvajalcem Skupnosti, in se zagotovilo, da se možna škoda, ki bi jo lahko povzročili ti faktorji, ni pripisala dampinškemu uvozu. |
| --- | --- |

(73)

V skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe je Komisija preučila, ali je dampinški uvoz povzročil tolikšno škodo proizvajalcem Skupnosti, da se jo lahko opredeli kot materialno. Poleg dampinškega uvoza se je preučilo še druge faktorje, ki bi istočasno lahko povzročili škodo proizvajalcem Skupnosti, in se zagotovilo, da se možna škoda, ki bi jo lahko povzročili ti faktorji, ni pripisala dampinškemu uvozu.

2.   UČINKI DAMPINŠKEGA UVOZA

| (74) | Do občutnega povečanja obsega dampinškega uvoza za 76 % med letom 1999 in OP ter temu ustreznega deleža na trgu Skupnosti, t.j. za okrog 3,5 odstotnih točk, kot tudi ugotovljenega nelojalnega nižanja (povprečno okrog 6 do 12 % med OP) je prišlo hkrati s poslabšanjem gospodarskih razmer v gospodarski panogi Skupnosti. V istem obdobju je gospodarska panoga Skupnosti utrpela izgubo pri obsegu prodaje (– 1 %), pri tržnih deležih (– 6.3 odstotnih točk) ter poslabšanje donosnosti (– 8.7 odstotnih točk). Takšen razvoj bi bilo treba videti z ozadjem rastočega trga Skupnosti v letih med 1999 in OP. Poleg tega so bile dampinške cene nižje od tistih v gospodarski panogi Skupnosti in so skozi celo obravnavano obdobje pritiskale nanje. Posledični padec cen v gospodarski panogi Skupnosti (za 8 %) v času, ko so se stroški proizvodnje povečali za skoraj 2 %, je sprožil opažen padec donosnosti. Zato se začasno šteje, da je dampinški uvoz občutno negativno vplival na razmere v gospodarski panogi Skupnosti. |
| --- | --- |

(74)

Do občutnega povečanja obsega dampinškega uvoza za 76 % med letom 1999 in OP ter temu ustreznega deleža na trgu Skupnosti, t.j. za okrog 3,5 odstotnih točk, kot tudi ugotovljenega nelojalnega nižanja (povprečno okrog 6 do 12 % med OP) je prišlo hkrati s poslabšanjem gospodarskih razmer v gospodarski panogi Skupnosti. V istem obdobju je gospodarska panoga Skupnosti utrpela izgubo pri obsegu prodaje (– 1 %), pri tržnih deležih (– 6.3 odstotnih točk) ter poslabšanje donosnosti (– 8.7 odstotnih točk). Takšen razvoj bi bilo treba videti z ozadjem rastočega trga Skupnosti v letih med 1999 in OP. Poleg tega so bile dampinške cene nižje od tistih v gospodarski panogi Skupnosti in so skozi celo obravnavano obdobje pritiskale nanje. Posledični padec cen v gospodarski panogi Skupnosti (za 8 %) v času, ko so se stroški proizvodnje povečali za skoraj 2 %, je sprožil opažen padec donosnosti. Zato se začasno šteje, da je dampinški uvoz občutno negativno vplival na razmere v gospodarski panogi Skupnosti.

3.   UČINKI IN DRUGI FAKTORJI

(a)   Padec povpraševanja povezan z zastoji na trgu z jeklom

| (75) | Dve zainteresirani stranki sta trdili, da je bila vsa škoda, ki jo je občutila gospodarska panoga Skupnosti, povezana z recesijo, ki jo je leta 2001 in na začetku leta 2002 doživljal primarni potrošnik enakega proizvoda – jeklarne. |
| --- | --- |

(75)

Dve zainteresirani stranki sta trdili, da je bila vsa škoda, ki jo je občutila gospodarska panoga Skupnosti, povezana z recesijo, ki jo je leta 2001 in na začetku leta 2002 doživljal primarni potrošnik enakega proizvoda – jeklarne.

| (76) | Recesija v jeklarstvu med 2001-2002 je priznana in resnično potrjena s trendom potrošnje zadevnega proizvoda in enakega proizvoda, ki je dosegla svoj vrh leta 2000, nato pa tako leta 2001 in 2002 padala. Donosnost v gospodarski panogi Skupnosti je od leta 2000 do 2002 vztrajno padala, vendar ta argument ne zdrži v zvezi z letom 2000, ko gospodarska panoga Skupnosti ni mogla imeti koristi od razcveta na trgu jekla, ki ga je tisto leto spremljal velik padec prodajnih cen in donosnosti. Istega leta se je, za primerjavo, obseg uvoza iz Indije bliskovito povečal za 45 % in njihov tržni delež je zrasel za 1,5 odstotne točke. Znano je tudi, da je bila poraba od leta 2000 do OP občutno nad stopnjo iz leta 1999. Tako recesija v jeklarstvu ni povzročila splošnega zmanjšanja povpraševanja po zadevnem proizvodu in podobnem proizvodu, čeprav izjemna stopnja iz leta 2000 v naslednjih letih ni bila dosežena. Zato se začasno sklene, da padec povpraševanja, povezan z zastoji na jeklarskem trgu, ne pojasnjuje dovolj dobro škode, ki jo je občutila gospodarska panoga Skupnosti, in da je samo v omejenem obsegu, če sploh, prispeval k škodi, ki jo je utrpela gospodarska panoga Skupnosti. Učinek posledično ni bil tako velik, da bi spremenil začasno ugotovitev, da obstaja resnična in bistvena vzročna zveza med dampinškim uvozom iz zadevne države in materialno škodo, ki jo je utrpela gospodarska panoga Skupnosti. |
| --- | --- |

(76)

Recesija v jeklarstvu med 2001-2002 je priznana in resnično potrjena s trendom potrošnje zadevnega proizvoda in enakega proizvoda, ki je dosegla svoj vrh leta 2000, nato pa tako leta 2001 in 2002 padala. Donosnost v gospodarski panogi Skupnosti je od leta 2000 do 2002 vztrajno padala, vendar ta argument ne zdrži v zvezi z letom 2000, ko gospodarska panoga Skupnosti ni mogla imeti koristi od razcveta na trgu jekla, ki ga je tisto leto spremljal velik padec prodajnih cen in donosnosti. Istega leta se je, za primerjavo, obseg uvoza iz Indije bliskovito povečal za 45 % in njihov tržni delež je zrasel za 1,5 odstotne točke. Znano je tudi, da je bila poraba od leta 2000 do OP občutno nad stopnjo iz leta 1999. Tako recesija v jeklarstvu ni povzročila splošnega zmanjšanja povpraševanja po zadevnem proizvodu in podobnem proizvodu, čeprav izjemna stopnja iz leta 2000 v naslednjih letih ni bila dosežena. Zato se začasno sklene, da padec povpraševanja, povezan z zastoji na jeklarskem trgu, ne pojasnjuje dovolj dobro škode, ki jo je občutila gospodarska panoga Skupnosti, in da je samo v omejenem obsegu, če sploh, prispeval k škodi, ki jo je utrpela gospodarska panoga Skupnosti. Učinek posledično ni bil tako velik, da bi spremenil začasno ugotovitev, da obstaja resnična in bistvena vzročna zveza med dampinškim uvozom iz zadevne države in materialno škodo, ki jo je utrpela gospodarska panoga Skupnosti.

b)   Povratek k normalnim konkurenčnim pogojem po odpravi kartela

| (77) | Več zainteresiranih strank je trdilo, da je bila škoda, ki jo je občutila gospodarska panoga Skupnosti, zgolj posledica vrnitve k normalnim konkurenčnim pogojem na trgu sistemov grafitnih elektrod Skupnosti. Bolj natančno povedano, te stranke padec cen in donosnosti v gospodarski panogi Skupnosti od leta 1999 dalje pripisujejo dejstvu, da je bila izhodiščna točka umetno visoka zaradi obstoja kartela. |
| --- | --- |

(77)

Več zainteresiranih strank je trdilo, da je bila škoda, ki jo je občutila gospodarska panoga Skupnosti, zgolj posledica vrnitve k normalnim konkurenčnim pogojem na trgu sistemov grafitnih elektrod Skupnosti. Bolj natančno povedano, te stranke padec cen in donosnosti v gospodarski panogi Skupnosti od leta 1999 dalje pripisujejo dejstvu, da je bila izhodiščna točka umetno visoka zaradi obstoja kartela.

| (78) | V svoji odločbi 2002/271/ES z dne 18. julija 2001 (5), je Komisija ugotovila, da sta dva pritožnika proizvajalca iz Skupnosti skupaj z drugimi proizvajalci med majem 1992 in marcem 1992 tvorila kartel. OP, določen v sedanjem protidampinškem procesu, pokriva obdobje od 1. aprila 2002 do 31. marca 2003, medtem ko obdobje, povezano z oceno škode, pokriva obdobje od 1. januarja 1999 do konca OP. Zato sta tako OP kot obravnavano obdobje bistveno kasnejša, kot je bilo delovanje kartela. Med preiskavo je bilo ugotovljeno, da čeprav obstajajo različni sporazumi in pogodbe, najobsežnejše transakcije navadno pokriva letna pogodba, s katero je določeno število dobav med letom zagotovljeno za določeno ceno. Pogajanja za letne pogodbe so navadno oktobra in novembra v letu pred začetkom veljavnosti pogodbe. Med preiskavo je bilo ugotovljeno, da so v obdobju med letoma 1998 in 1999 letne pogodbe pokrivale okrog 40 % transakcij, polletne 35 %, trimesečne pogodbe ali pogodbe za enkratna naročila pa 25 %. Dolgoročne pogodbe (npr. triletne pogodbe) so se že začele uveljavljati, a so bile v letih med 1997 in 1998 redke, če so sploh bile, kar je bilo na trgu z visokimi cenami povsem normalno pričakovati. Zato je bilo ugotovljeno, da so pravzaprav vse fakturirane in plačane transakcije leta 1999 in iz teh izhajajoče cene, preučene v uvodnih izjavah (58) in (59) zgoraj, posledica sporazumov med prodajalci in dobavitelji, sklenjenimi po obdobju, v katerem so bila odkrita dogovarjanja o trgu in enotnih cenah. |
| --- | --- |

(78)

V svoji odločbi 2002/271/ES z dne 18. julija 2001 (5), je Komisija ugotovila, da sta dva pritožnika proizvajalca iz Skupnosti skupaj z drugimi proizvajalci med majem 1992 in marcem 1992 tvorila kartel. OP, določen v sedanjem protidampinškem procesu, pokriva obdobje od 1. aprila 2002 do 31. marca 2003, medtem ko obdobje, povezano z oceno škode, pokriva obdobje od 1. januarja 1999 do konca OP. Zato sta tako OP kot obravnavano obdobje bistveno kasnejša, kot je bilo delovanje kartela. Med preiskavo je bilo ugotovljeno, da čeprav obstajajo različni sporazumi in pogodbe, najobsežnejše transakcije navadno pokriva letna pogodba, s katero je določeno število dobav med letom zagotovljeno za določeno ceno. Pogajanja za letne pogodbe so navadno oktobra in novembra v letu pred začetkom veljavnosti pogodbe. Med preiskavo je bilo ugotovljeno, da so v obdobju med letoma 1998 in 1999 letne pogodbe pokrivale okrog 40 % transakcij, polletne 35 %, trimesečne pogodbe ali pogodbe za enkratna naročila pa 25 %. Dolgoročne pogodbe (npr. triletne pogodbe) so se že začele uveljavljati, a so bile v letih med 1997 in 1998 redke, če so sploh bile, kar je bilo na trgu z visokimi cenami povsem normalno pričakovati. Zato je bilo ugotovljeno, da so pravzaprav vse fakturirane in plačane transakcije leta 1999 in iz teh izhajajoče cene, preučene v uvodnih izjavah (58) in (59) zgoraj, posledica sporazumov med prodajalci in dobavitelji, sklenjenimi po obdobju, v katerem so bila odkrita dogovarjanja o trgu in enotnih cenah.

| (79) | V podporo zgornjemu argumentu so iste zainteresirane stranke pozornost Komisije usmerile v razvoj cen elektrod velikega premera (npr. s premerom večjim od 700 mm), segment, ki ga indijski proizvajalci izvozniki domnevno ne oskrbujejo. Med preiskavo je bilo ugotovljeno, da dva indijska proizvajalca izvoznika v Skupnost nista izvažala tovrstnega proizvoda med OP, čeprav sta razvila tehnološko sposobnost, da izdelujeta tovrstni proizvod. Med preiskavo je bilo ugotovljeno tudi, da so, gledano kot celota, cene v gospodarski panogi Skupnosti za ta proizvod med letom 1999 in OP relativno bolj padle kot pa za enak proizvod. Tovrstni proizvod predstavlja omejeni delež okrog 8 % celotnega obsega prodaje gospodarske panoge Skupnosti na trgu Skupnosti za enak proizvod. Ta del trga ima še dve lastnosti. Prvič, je relativno nov in rastoč, kar pomeni, da je v letih med 1999 in OP postajal vse bolj konkurenčen. Drugič, zanj je značilna prisotnost zelo majhnega števila velikih strank, ki kupujejo elektrode manjšega premera. Kot je logično pričakovati, te stranke, ki so večje kot povprečne, uporabljajo svojo posredno kupno moč za pridobivanje večjih popustov, kot bi jih dobila „normalna“ stranka. Gibanje cen za ta segment se zato izkrivlja zaradi vse večje prevlade zgoraj omenjenih velikih strank. Čeprav indijski proizvajalci med OP tovrstnega proizvoda niso redno izvažali, je bilo med preiskavo ugotovljeno, da so bile indijske ponujene cene za tovrstni proizvod pogajalsko orodje, ki so ga stranke Skupnosti nato uporabile v svojih pogajanjih z gospodarsko panogo Skupnosti. |
| --- | --- |

(79)

V podporo zgornjemu argumentu so iste zainteresirane stranke pozornost Komisije usmerile v razvoj cen elektrod velikega premera (npr. s premerom večjim od 700 mm), segment, ki ga indijski proizvajalci izvozniki domnevno ne oskrbujejo. Med preiskavo je bilo ugotovljeno, da dva indijska proizvajalca izvoznika v Skupnost nista izvažala tovrstnega proizvoda med OP, čeprav sta razvila tehnološko sposobnost, da izdelujeta tovrstni proizvod. Med preiskavo je bilo ugotovljeno tudi, da so, gledano kot celota, cene v gospodarski panogi Skupnosti za ta proizvod med letom 1999 in OP relativno bolj padle kot pa za enak proizvod. Tovrstni proizvod predstavlja omejeni delež okrog 8 % celotnega obsega prodaje gospodarske panoge Skupnosti na trgu Skupnosti za enak proizvod. Ta del trga ima še dve lastnosti. Prvič, je relativno nov in rastoč, kar pomeni, da je v letih med 1999 in OP postajal vse bolj konkurenčen. Drugič, zanj je značilna prisotnost zelo majhnega števila velikih strank, ki kupujejo elektrode manjšega premera. Kot je logično pričakovati, te stranke, ki so večje kot povprečne, uporabljajo svojo posredno kupno moč za pridobivanje večjih popustov, kot bi jih dobila „normalna“ stranka. Gibanje cen za ta segment se zato izkrivlja zaradi vse večje prevlade zgoraj omenjenih velikih strank. Čeprav indijski proizvajalci med OP tovrstnega proizvoda niso redno izvažali, je bilo med preiskavo ugotovljeno, da so bile indijske ponujene cene za tovrstni proizvod pogajalsko orodje, ki so ga stranke Skupnosti nato uporabile v svojih pogajanjih z gospodarsko panogo Skupnosti.

| (80) | Komisija je zahtevala in od gospodarske panoge Skupnosti dobila seznam cen za dolgoročno obdobje (od srede 1980-ih) za reprezentativno prodajo enakega proizvoda na trgu Skupnosti. Ta seznam kaže, da so se cene postopno višale v 1990-ih in dosegle najvišjo točko leta 1998. Med letoma 1998 in 1999je bilo opaziti nenaden 14 % padec cen, kar jasno odraža konec obdobja dogovarjanja o trgu in enotnih cenah. |
| --- | --- |

(80)

Komisija je zahtevala in od gospodarske panoge Skupnosti dobila seznam cen za dolgoročno obdobje (od srede 1980-ih) za reprezentativno prodajo enakega proizvoda na trgu Skupnosti. Ta seznam kaže, da so se cene postopno višale v 1990-ih in dosegle najvišjo točko leta 1998. Med letoma 1998 in 1999je bilo opaziti nenaden 14 % padec cen, kar jasno odraža konec obdobja dogovarjanja o trgu in enotnih cenah.

| (81) | Poleg tega argument o povratku k normalnim konkurenčnim pogojem po odpravi kartela ne pojasnjuje izgube tržnega deleža, ki ga je gospodarska panoga Skupnosti občutila od leta 1999 do OP kot diametralno nasprotne povečanemu tržnemu deležu dampinškega uvoza. Iz zgoraj navedenega sledi, da povratek k normalnim konkurenčnim pogojem po odpravi kartela lahko pojasni le omejen del škodljivega trenda, ki ga je izkusila gospodarska panoga Skupnosti, njegov učinek pa posledično ni bil takšen, da bi spremenil začasno ugotovitev, da obstaja resnična in bistvena vzročna povezava med dampinškim uvozom iz zadevne države in materialno škodo, ki jo je utrpela gospodarska panoga Skupnosti. |
| --- | --- |

(81)

Poleg tega argument o povratku k normalnim konkurenčnim pogojem po odpravi kartela ne pojasnjuje izgube tržnega deleža, ki ga je gospodarska panoga Skupnosti občutila od leta 1999 do OP kot diametralno nasprotne povečanemu tržnemu deležu dampinškega uvoza. Iz zgoraj navedenega sledi, da povratek k normalnim konkurenčnim pogojem po odpravi kartela lahko pojasni le omejen del škodljivega trenda, ki ga je izkusila gospodarska panoga Skupnosti, njegov učinek pa posledično ni bil takšen, da bi spremenil začasno ugotovitev, da obstaja resnična in bistvena vzročna povezava med dampinškim uvozom iz zadevne države in materialno škodo, ki jo je utrpela gospodarska panoga Skupnosti.

(c)   Uspešnost drugih proizvajalcev Skupnosti

| (82) | V preiskavi ni sodeloval noben drug proizvajalec Skupnosti, ki ni del gospodarske panoge Skupnosti. Povedati pa je treba, da je eden od dveh drugih znanih proizvajalcev Skupnosti postal plačilno nezmožen in z novembrom 2002 ustavil proizvodnjo (glej uvodno izjavo (77) zgoraj). Na podlagi razpoložljivih dokazov se je obseg prodaje ES dveh drugih proizvajalcev povečal z okrog 15 000 ton leta 1999 na 21 000 ton leta 2002, nato pa med OP padel na 19 000 ton. Njun tržni delež se je z 12,5 % leta 1999 povečal na 16,6 % leta 2002, nato pa med OP padel na 14,4 %. Če bi preiskava pokrila leto 2003 v celoti, bi tržni delež edinega preostalega proizvajalca Skupnosti bil 9,7 %. Čeprav je res, da sta dva druga proizvajalca Skupnosti med letom 1999 in IP pridobila 1,9 odstotne točke tržnega deleža, dejstvo, da je en proizvajalec postal plačilno nezmožen, kaže na škodo. Zato se začasno sklene, da je poslovanje drugih proizvajalcev Skupnosti samo prispevalo k škodi, ki jo je v zelo omejenem obsegu, če sploh, utrpela gospodarska panoga Skupnosti, njen učinek pa posledično ni bil takšen, da bi spremenil začasno ugotovitev, da obstaja resnična in bistvena vzročna povezava med dampinškim uvozom iz zadevne države in materialno škodo, ki jo je utrpela gospodarska panoga Skupnosti. |
| --- | --- |

(82)

V preiskavi ni sodeloval noben drug proizvajalec Skupnosti, ki ni del gospodarske panoge Skupnosti. Povedati pa je treba, da je eden od dveh drugih znanih proizvajalcev Skupnosti postal plačilno nezmožen in z novembrom 2002 ustavil proizvodnjo (glej uvodno izjavo (77) zgoraj). Na podlagi razpoložljivih dokazov se je obseg prodaje ES dveh drugih proizvajalcev povečal z okrog 15 000 ton leta 1999 na 21 000 ton leta 2002, nato pa med OP padel na 19 000 ton. Njun tržni delež se je z 12,5 % leta 1999 povečal na 16,6 % leta 2002, nato pa med OP padel na 14,4 %. Če bi preiskava pokrila leto 2003 v celoti, bi tržni delež edinega preostalega proizvajalca Skupnosti bil 9,7 %. Čeprav je res, da sta dva druga proizvajalca Skupnosti med letom 1999 in IP pridobila 1,9 odstotne točke tržnega deleža, dejstvo, da je en proizvajalec postal plačilno nezmožen, kaže na škodo. Zato se začasno sklene, da je poslovanje drugih proizvajalcev Skupnosti samo prispevalo k škodi, ki jo je v zelo omejenem obsegu, če sploh, utrpela gospodarska panoga Skupnosti, njen učinek pa posledično ni bil takšen, da bi spremenil začasno ugotovitev, da obstaja resnična in bistvena vzročna povezava med dampinškim uvozom iz zadevne države in materialno škodo, ki jo je utrpela gospodarska panoga Skupnosti.

(d)   Uvoz in drugih tretjih držav

| (83) | Glede na razpoložljive podatke se je skupni obseg uvoza enakega proizvoda s poreklom iz drugih držav razen Indije povečal za 20 % s 13 000 ton leta 1999 na 15 000 ton v OP, njegov tržni delež pa se je z 10,7 % leta 1999 povečal na 11,8 % v OP. Tehtane povprečne cene CIF tega uvoza so se med letom 1999 in OP znižale za 8 % z 2 400 EUR/tono leta 1999 na 2 200 EUR/tono v OP. Treba je povedati, da so cene uvoza iz tretjih držav razen Indije celo obravnavano obdobje ostale bistveno višje kot cene uvoza iz zadevne države. |
| --- | --- |

(83)

Glede na razpoložljive podatke se je skupni obseg uvoza enakega proizvoda s poreklom iz drugih držav razen Indije povečal za 20 % s 13 000 ton leta 1999 na 15 000 ton v OP, njegov tržni delež pa se je z 10,7 % leta 1999 povečal na 11,8 % v OP. Tehtane povprečne cene CIF tega uvoza so se med letom 1999 in OP znižale za 8 % z 2 400 EUR/tono leta 1999 na 2 200 EUR/tono v OP. Treba je povedati, da so cene uvoza iz tretjih držav razen Indije celo obravnavano obdobje ostale bistveno višje kot cene uvoza iz zadevne države.

| (84) | Ugotovljeno je bilo tudi, da je samo uvoz s poreklom iz treh držav razen Indije, t.j. Japonske Poljske in ZDA, med OP dosegel več kot 1 % delež na trgu Skupnosti. Ugotovljeno je bilo, (i) da se je tržni delež Japonske z 2,1 % leta 1999 povečal na 2,6 % v OP, (ii) tržni delež Poljske se je s 3,3 % leta 1999 povečal na 4,4 % v OP in (iii) tržni delež ZDA zmanjšal s 5,3 % leta 1999 na 4,7 % v OP. Iz teh podatkov je razvidno, da uvozne CIF cene Japonske in ZDA nelojalno nižajo cene gospodarske panoge Skupnosti, medtem ko so bile cene uvoza s poreklom iz Poljske višje od cen gospodarske panoge Skupnosti. Poleg tega so bile uvozne CIF cene teh treh držav vedno višje od cen zadevne države. Prav tako ni na voljo nobenega dokaza o tem, da je bil ta uvoz opravljen za dampinške cene. |
| --- | --- |

(84)

Ugotovljeno je bilo tudi, da je samo uvoz s poreklom iz treh držav razen Indije, t.j. Japonske Poljske in ZDA, med OP dosegel več kot 1 % delež na trgu Skupnosti. Ugotovljeno je bilo, (i) da se je tržni delež Japonske z 2,1 % leta 1999 povečal na 2,6 % v OP, (ii) tržni delež Poljske se je s 3,3 % leta 1999 povečal na 4,4 % v OP in (iii) tržni delež ZDA zmanjšal s 5,3 % leta 1999 na 4,7 % v OP. Iz teh podatkov je razvidno, da uvozne CIF cene Japonske in ZDA nelojalno nižajo cene gospodarske panoge Skupnosti, medtem ko so bile cene uvoza s poreklom iz Poljske višje od cen gospodarske panoge Skupnosti. Poleg tega so bile uvozne CIF cene teh treh držav vedno višje od cen zadevne države. Prav tako ni na voljo nobenega dokaza o tem, da je bil ta uvoz opravljen za dampinške cene.

| (85) | (Med preiskavo je bilo ugotovljeno, da sta dva proizvajalca enakega proizvoda na Poljskem hčerinski podjetji enega izmed proizvajalcev pritožnikov Skupnosti. Zato so vsi zgoraj omenjeni obsegi uvoza iz Poljske med OP bili opravljeni v imenu prej omenjenega proizvajalca Skupnosti. Med preiskavo je bilo ugotovljeno tudi, da je približno 40 % obsega uvoza enakega proizvoda iz ZDA opravil drugi proizvajalec pritožnik Skupnosti za končno prodajo v Skupnosti. Nič ni pokazalo na to, da je ustrezna nadaljnja prodaja povzročila škodo drugim proizvajalcem Skupnosti, ali da so te uvozne dejavnosti bile opravljene na račun lastne proizvodnje v Skupnosti. Oba proizvajalca pritožnika Skupnosti sta lastnika svojih obratov za proizvodnjo enakega proizvoda v ostalih tretjih državah, vendar je bilo med preiskavo ugotovljeno, da so ti obsegi uvoza posamično in skupaj zanemarljivi, t.j. nižji od 1 % porabe Skupnosti. |
| --- | --- |

(85)

(Med preiskavo je bilo ugotovljeno, da sta dva proizvajalca enakega proizvoda na Poljskem hčerinski podjetji enega izmed proizvajalcev pritožnikov Skupnosti. Zato so vsi zgoraj omenjeni obsegi uvoza iz Poljske med OP bili opravljeni v imenu prej omenjenega proizvajalca Skupnosti. Med preiskavo je bilo ugotovljeno tudi, da je približno 40 % obsega uvoza enakega proizvoda iz ZDA opravil drugi proizvajalec pritožnik Skupnosti za končno prodajo v Skupnosti. Nič ni pokazalo na to, da je ustrezna nadaljnja prodaja povzročila škodo drugim proizvajalcem Skupnosti, ali da so te uvozne dejavnosti bile opravljene na račun lastne proizvodnje v Skupnosti. Oba proizvajalca pritožnika Skupnosti sta lastnika svojih obratov za proizvodnjo enakega proizvoda v ostalih tretjih državah, vendar je bilo med preiskavo ugotovljeno, da so ti obsegi uvoza posamično in skupaj zanemarljivi, t.j. nižji od 1 % porabe Skupnosti.

| (86) | Dva proizvajalca pritožnika Skupnosti sta veliki podjetji, ki poslujeta na globalni ravni. Njuno področje dejavnosti ni omejeno samo na Skupnost. Poleg tega, da uvažata omejene količine enakega proizvoda za končno prodajo v Skupnosti, ti dve podjetji tudi izvažata precejšnje količine svoje proizvodnje v Skupnosti izven Skupnosti. Razlog za te svetovne pošiljke je vedno večja tendenca k specializaciji različnih zmogljivosti po velikosti in kakovosti enakega proizvoda, zaradi česar se morata oba proizvajalca pritožnika Skupnosti za nekatere dimenzije in kakovosti zateči k uvozu iz proizvodenj izven ES, da dopolnita asortima proizvodov, ponujenih stranki v Skupnosti. |
| --- | --- |

(86)

Dva proizvajalca pritožnika Skupnosti sta veliki podjetji, ki poslujeta na globalni ravni. Njuno področje dejavnosti ni omejeno samo na Skupnost. Poleg tega, da uvažata omejene količine enakega proizvoda za končno prodajo v Skupnosti, ti dve podjetji tudi izvažata precejšnje količine svoje proizvodnje v Skupnosti izven Skupnosti. Razlog za te svetovne pošiljke je vedno večja tendenca k specializaciji različnih zmogljivosti po velikosti in kakovosti enakega proizvoda, zaradi česar se morata oba proizvajalca pritožnika Skupnosti za nekatere dimenzije in kakovosti zateči k uvozu iz proizvodenj izven ES, da dopolnita asortima proizvodov, ponujenih stranki v Skupnosti.

| (87) | Iz povprečne cene, majhnega obsega tega uvoza, njegovega tržnega deleža in zgornjih ocen v smislu obsega proizvoda ni bilo mogoče ugotoviti, da so ti uvozi iz tretjih držav, ne glede na to, ali izvirajo iz obratov, ki so v lasti dveh proizvajalcev pritožnikov Skupnosti, prispevali k škodi, ki jo je gospodarska panoga Skupnosti utrpela predvsem v obliki tržnih deležev, obsega prodaje, zaposlovanja, vlaganja, donosnosti, donosnosti naložb in gotovinskega toka. |
| --- | --- |

(87)

Iz povprečne cene, majhnega obsega tega uvoza, njegovega tržnega deleža in zgornjih ocen v smislu obsega proizvoda ni bilo mogoče ugotoviti, da so ti uvozi iz tretjih držav, ne glede na to, ali izvirajo iz obratov, ki so v lasti dveh proizvajalcev pritožnikov Skupnosti, prispevali k škodi, ki jo je gospodarska panoga Skupnosti utrpela predvsem v obliki tržnih deležev, obsega prodaje, zaposlovanja, vlaganja, donosnosti, donosnosti naložb in gotovinskega toka.

| (88) | Rečeno je bilo tudi, da je ta postopek diskriminatoren, ker je spregledal obstoj uvoza enakega proizvoda s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“), kot so domnevno pokazale relativno velike uvožene količine iz LRK, vnesene pod kodo KN 8545 11 00. Najprej je treba poudariti, da koda KN 8545 11 00 ne pokriva samo zadevnega proizvoda in enakega proizvoda, ampak tudi druge proizvode. Zato je neprimerno sklepati zgolj na podlagi zgoraj omenjene kode KN. Posebna pozornost je bila temu vprašanju namenjena med preverjanji v prostorih sodelujočih uporabnikov. Čeprav je več uporabnikov v odgovorih na vprašalnik poročalo o obsegu enakega proizvoda, uvoženega iz LRK, je preverjanje na kraju samem pokazalo, da nobena od kitajskih elektrod ni ustrezala parametrom zadevnega proizvoda. Poleg tega je eno od dveh združenj uporabnikov v svoji pisni izjavi jasno povedalo, da LRK ni mogla proizvajati in izvažati enakega proizvoda v Skupnost v obdobju med letom 1999 in OP. Zato se argument zavrne. |
| --- | --- |

(88)

Rečeno je bilo tudi, da je ta postopek diskriminatoren, ker je spregledal obstoj uvoza enakega proizvoda s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“), kot so domnevno pokazale relativno velike uvožene količine iz LRK, vnesene pod kodo KN 8545 11 00. Najprej je treba poudariti, da koda KN 8545 11 00 ne pokriva samo zadevnega proizvoda in enakega proizvoda, ampak tudi druge proizvode. Zato je neprimerno sklepati zgolj na podlagi zgoraj omenjene kode KN. Posebna pozornost je bila temu vprašanju namenjena med preverjanji v prostorih sodelujočih uporabnikov. Čeprav je več uporabnikov v odgovorih na vprašalnik poročalo o obsegu enakega proizvoda, uvoženega iz LRK, je preverjanje na kraju samem pokazalo, da nobena od kitajskih elektrod ni ustrezala parametrom zadevnega proizvoda. Poleg tega je eno od dveh združenj uporabnikov v svoji pisni izjavi jasno povedalo, da LRK ni mogla proizvajati in izvažati enakega proizvoda v Skupnost v obdobju med letom 1999 in OP. Zato se argument zavrne.

(e)   Izvoz drugih proizvajalcev Skupnosti

| (89) | S tem, ko je pokazala na znaten padec izvoznih cen gospodarske panoge Skupnosti, je ena od zainteresiranih strank trdila, (i) da to kaže na odsotnost vzročne zveze med dampinškim uvozom in škodo, ki jo je utrpela gospodarska panoga Skupnosti na trgu Skupnosti, in (ii) to lahko štejemo za samopovzročeno škodo. |
| --- | --- |

(89)

S tem, ko je pokazala na znaten padec izvoznih cen gospodarske panoge Skupnosti, je ena od zainteresiranih strank trdila, (i) da to kaže na odsotnost vzročne zveze med dampinškim uvozom in škodo, ki jo je utrpela gospodarska panoga Skupnosti na trgu Skupnosti, in (ii) to lahko štejemo za samopovzročeno škodo.

| (90) | Kot je bilo pojasnjeno zgoraj, dva proizvajalca pritožnika Skupnosti poslujeta na globalni ravni. Med preiskavo je bilo ugotovljeno, da gospodarska panoga Skupnosti po obsegu izvozi za okrog 15 % več kot proda v Skupnosti. Z okrog 100 000 ton leta 1999 se je obseg izvozne prodaje gospodarske panoge Skupnosti leta 2000 povečal za 12 %, leta 2001 padel za 20 odstotnih točk, se povečal za 2 odstotni točki leta 2002 in v OP še za 6 odstotnih točk. Med OP je bil obseg izvozne prodaje zelo podoben tistemu iz leta 1999, zato nobene izgube ekonomije obsega ni mogoče pripisati izvozni dejavnosti. Med preiskavo je bilo ugotovljeno, da so cene izvozne prodaje med letom 1999 in OP padle za okrog 14 %. Vendar če pri tem ne upoštevamo drugih faktorjev, ki bi lahko odigrali svojo vlogo na ravni trga, to opažanje za sedanji postopek ni pomembno, saj ta ne zadeva svetovnega trga ampak trg Skupnosti. Povedati je treba tudi, da se trend donosnosti, preučen v okviru ocene škode, nanaša zgolj na prodajo proizvodov gospodarske panoge Skupnosti v Skupnosti. Čeprav se je donosnost izvozne prodaje v Skupnosti razvila malce slabše kot prodaja v Skupnosti, se to dejstvo v zvezi s sedanjim postopkom ravno tako šteje za nepomembno. Zato se šteje, da izvozna dejavnost nikakor ni mogla prispevati k škodi, ki jo je utrpela gospodarska panoga Skupnosti. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg izvozne prodaje (v tonah) | se ne razkrije (glej uvodno izjavo 36 zgoraj) |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 112 | 91 | 93 | 99 |
| Cena na enoto izvozne prodaje (EUR/tono) | se ne razkrije (glej uvodno izjavo 36 zgoraj) |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 96 | 102 | 88 | 86 |

(90)

Kot je bilo pojasnjeno zgoraj, dva proizvajalca pritožnika Skupnosti poslujeta na globalni ravni. Med preiskavo je bilo ugotovljeno, da gospodarska panoga Skupnosti po obsegu izvozi za okrog 15 % več kot proda v Skupnosti. Z okrog 100 000 ton leta 1999 se je obseg izvozne prodaje gospodarske panoge Skupnosti leta 2000 povečal za 12 %, leta 2001 padel za 20 odstotnih točk, se povečal za 2 odstotni točki leta 2002 in v OP še za 6 odstotnih točk. Med OP je bil obseg izvozne prodaje zelo podoben tistemu iz leta 1999, zato nobene izgube ekonomije obsega ni mogoče pripisati izvozni dejavnosti. Med preiskavo je bilo ugotovljeno, da so cene izvozne prodaje med letom 1999 in OP padle za okrog 14 %. Vendar če pri tem ne upoštevamo drugih faktorjev, ki bi lahko odigrali svojo vlogo na ravni trga, to opažanje za sedanji postopek ni pomembno, saj ta ne zadeva svetovnega trga ampak trg Skupnosti. Povedati je treba tudi, da se trend donosnosti, preučen v okviru ocene škode, nanaša zgolj na prodajo proizvodov gospodarske panoge Skupnosti v Skupnosti. Čeprav se je donosnost izvozne prodaje v Skupnosti razvila malce slabše kot prodaja v Skupnosti, se to dejstvo v zvezi s sedanjim postopkom ravno tako šteje za nepomembno. Zato se šteje, da izvozna dejavnost nikakor ni mogla prispevati k škodi, ki jo je utrpela gospodarska panoga Skupnosti.

1999

2000

2001

2002

IP

Obseg izvozne prodaje (v tonah)

se ne razkrije (glej uvodno izjavo 36 zgoraj)

Indeks (1999 = 100)

100

112

91

93

99

Cena na enoto izvozne prodaje (EUR/tono)

se ne razkrije (glej uvodno izjavo 36 zgoraj)

Indeks (1999 = 100)

100

96

102

88

86

4.   SKLEPI O VZROČNOSTI

| (91) | Sklep potrjuje, da je materialno škodo v gospodarski panogi Skupnosti, za katero je med letom 1999 in OP v glavnem značilno zmanjšanje tržnega deleža, padec prodajnih cen na enoto (za 8 %), povečanje stroškov proizvodnje na enoto za 2 %, iz tega izhajajoč padec donosnosti, donosnosti naložb in zaposlovanja, povzročil zadevni dampinški uvoz. |
| --- | --- |

(91)

Sklep potrjuje, da je materialno škodo v gospodarski panogi Skupnosti, za katero je med letom 1999 in OP v glavnem značilno zmanjšanje tržnega deleža, padec prodajnih cen na enoto (za 8 %), povečanje stroškov proizvodnje na enoto za 2 %, iz tega izhajajoč padec donosnosti, donosnosti naložb in zaposlovanja, povzročil zadevni dampinški uvoz.

| (92) | Učinek zmanjšanja povpraševanja, povezanega z recesijo na jeklarskem trgu, povratka k normalnim konkurenčnim pogojem po odpravi kartela, poslovanja drugih proizvajalcev Skupnosti, uvoza iz drugih tretjih držav, izvoza gospodarske panoge Skupnosti je bil ničen ali samo zelo omejen in posledično ne tolikšen, da bi spremenil začasno ugotovitev, da obstaja resnična in bistvena vzročna zveza med dampinškim uvozom iz zadevne države in materialno škodo, ki jo je utrpela gospodarska panoga Skupnosti. |
| --- | --- |

(92)

Učinek zmanjšanja povpraševanja, povezanega z recesijo na jeklarskem trgu, povratka k normalnim konkurenčnim pogojem po odpravi kartela, poslovanja drugih proizvajalcev Skupnosti, uvoza iz drugih tretjih držav, izvoza gospodarske panoge Skupnosti je bil ničen ali samo zelo omejen in posledično ne tolikšen, da bi spremenil začasno ugotovitev, da obstaja resnična in bistvena vzročna zveza med dampinškim uvozom iz zadevne države in materialno škodo, ki jo je utrpela gospodarska panoga Skupnosti.

| (93) | Zato se začasno sklene, da je dampinški uvoz s poreklom iz Indije povzročil materialno škodo gospodarski panogi Skupnosti v smislu člena 3(6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(93)

Zato se začasno sklene, da je dampinški uvoz s poreklom iz Indije povzročil materialno škodo gospodarski panogi Skupnosti v smislu člena 3(6) osnovne uredbe.

G.   INTERES SKUPNOSTI

| (94) | Komisija je preučila, če morda poleg sklepov o dampingu, škodi in vzročnosti obstajajo nujni razlogi, zaradi katerih bi bilo mogoče sklepati, da Skupnosti v tem primeru sprejetje ukrepov ni v interesu. V ta namen in v skladu s členom 21(1) osnovne uredbe je Komisija preučila možni vpliv ukrepov na vse zadevne stranke. |
| --- | --- |

(94)

Komisija je preučila, če morda poleg sklepov o dampingu, škodi in vzročnosti obstajajo nujni razlogi, zaradi katerih bi bilo mogoče sklepati, da Skupnosti v tem primeru sprejetje ukrepov ni v interesu. V ta namen in v skladu s členom 21(1) osnovne uredbe je Komisija preučila možni vpliv ukrepov na vse zadevne stranke.

1.   INTERES GOSPODARSKE PANOGE SKUPNOSTI

| (95) | Gospodarsko panogo Skupnosti sestavljata dve skupini podjetij, ki skupaj predstavljajo devet proizvodenj, razpršenih po različnih državah Skupnosti, in 1 800 oseb, neposredno povezanih s proizvodnjo, prodajo in upravljanjem z enakim proizvodom.. Po izreku ukrepov je pričakovati, da bosta tako obseg prodaje kot prodajne cene gospodarske panoge Skupnosti na trgu Skupnosti zrasla. Cene gospodarske panoge Skupnosti gotovo ne bodo zrasle do stopnje katere koli izravnalne dajatve, saj bo še vedno konkurenca med proizvajalci Skupnosti, uvozom iz zadevne države po nedampinških cenah in uvozom iz drugih tretjih držav. Pričakovati je tudi, da bo povečanje proizvodnje in obsega prodaje na eni strani ter nadaljnje zmanjševanje stroškov na enoto na drugi strani skupaj z zmernim povišanjem cene gospodarske panoge Skupnosti omogočil, da izboljša svoje finančno stanje. |
| --- | --- |

(95)

Gospodarsko panogo Skupnosti sestavljata dve skupini podjetij, ki skupaj predstavljajo devet proizvodenj, razpršenih po različnih državah Skupnosti, in 1 800 oseb, neposredno povezanih s proizvodnjo, prodajo in upravljanjem z enakim proizvodom.. Po izreku ukrepov je pričakovati, da bosta tako obseg prodaje kot prodajne cene gospodarske panoge Skupnosti na trgu Skupnosti zrasla. Cene gospodarske panoge Skupnosti gotovo ne bodo zrasle do stopnje katere koli izravnalne dajatve, saj bo še vedno konkurenca med proizvajalci Skupnosti, uvozom iz zadevne države po nedampinških cenah in uvozom iz drugih tretjih držav. Pričakovati je tudi, da bo povečanje proizvodnje in obsega prodaje na eni strani ter nadaljnje zmanjševanje stroškov na enoto na drugi strani skupaj z zmernim povišanjem cene gospodarske panoge Skupnosti omogočil, da izboljša svoje finančno stanje.

| (96) | Če ne bi bili izrečeni protidampinški ukrepi, bi se lahko negativen trend v gospodarski panogi Skupnosti nadaljeval. Gospodarska panoga Skupnosti bo verjetno še naprej izgubljala tržni delež in se soočala z zmanjševanjem donosnosti. To pa bo po vsej verjetnosti pripeljalo do zmanjšanja proizvodnje in naložb, zaprtja nekaterih proizvodnih obratov in zmanjševanja števila delovnih mest v Skupnosti. |
| --- | --- |

(96)

Če ne bi bili izrečeni protidampinški ukrepi, bi se lahko negativen trend v gospodarski panogi Skupnosti nadaljeval. Gospodarska panoga Skupnosti bo verjetno še naprej izgubljala tržni delež in se soočala z zmanjševanjem donosnosti. To pa bo po vsej verjetnosti pripeljalo do zmanjšanja proizvodnje in naložb, zaprtja nekaterih proizvodnih obratov in zmanjševanja števila delovnih mest v Skupnosti.

| (97) | Če povzamemo, izrek protidampinških ukrepov bo gospodarski panogi Skupnosti omogočil, da si opomore od učinkov ugotovljenega škodljivega dampinga. |
| --- | --- |

(97)

Če povzamemo, izrek protidampinških ukrepov bo gospodarski panogi Skupnosti omogočil, da si opomore od učinkov ugotovljenega škodljivega dampinga.

2.   INTERES NEPOVEZANIH UVOZNIKOV/TRGOVCEV V SKUPNOSTI

| (98) | Med OP sta dva sodelujoča uvoznika uvozila okrog 20 % skupnega obsega uvoza ES zadevnega proizvoda iz zadevne države. Zaradi sodelovanja dveh indijskih proizvajalcev izvoznikov se zdi, da uvozniki/trgovci v Skupnosti (npr. zgornja sodelujoča uvoznika na eni strani ter nesodelujoči uvozniki/trgovci na drugi strani) predstavljajo okrog 40 % skupnega obsega uvoza ES zadevnega proizvoda s poreklom iz Indije. |
| --- | --- |

(98)

Med OP sta dva sodelujoča uvoznika uvozila okrog 20 % skupnega obsega uvoza ES zadevnega proizvoda iz zadevne države. Zaradi sodelovanja dveh indijskih proizvajalcev izvoznikov se zdi, da uvozniki/trgovci v Skupnosti (npr. zgornja sodelujoča uvoznika na eni strani ter nesodelujoči uvozniki/trgovci na drugi strani) predstavljajo okrog 40 % skupnega obsega uvoza ES zadevnega proizvoda s poreklom iz Indije.

| (99) | Če bodo izrečeni izravnalni ukrepi, se lahko zgodi, da se bo obseg uvoza iz zadevne države zmanjšal. Izključeno tudi ni, da lahko izrek protidampinških ukrepov povzroči zmerno rast cen zadevnega proizvoda v Skupnosti in tako vpliva na ekonomske razmere uvoznikov/trgovcev. Trgovanje z zadevnim proizvodom s poreklom iz Indije dveh sodelujočih uvoznikov predstavlja okrog 40 % njunega celotnega prometa. V smislu delovne sile to pomeni, da so od 10 zaposlenih štirje neposredno vključeni v trgovanje z zadevnim proizvodom s poreklom iz Indije. Vpliv uvozne cene zadevnega proizvoda na uvoznike bo odvisen tudi od njihove sposobnosti, da jo posredujejo svojim strankam. Nizki delež zadevnega proizvoda v skupnih stroških uporabnikov (glej uvodno izjavo (103)) bi uvoznikom tudi lahko olajšal posredovanje morebitnega zvišanja cen uporabnikom. |
| --- | --- |

(99)

Če bodo izrečeni izravnalni ukrepi, se lahko zgodi, da se bo obseg uvoza iz zadevne države zmanjšal. Izključeno tudi ni, da lahko izrek protidampinških ukrepov povzroči zmerno rast cen zadevnega proizvoda v Skupnosti in tako vpliva na ekonomske razmere uvoznikov/trgovcev. Trgovanje z zadevnim proizvodom s poreklom iz Indije dveh sodelujočih uvoznikov predstavlja okrog 40 % njunega celotnega prometa. V smislu delovne sile to pomeni, da so od 10 zaposlenih štirje neposredno vključeni v trgovanje z zadevnim proizvodom s poreklom iz Indije. Vpliv uvozne cene zadevnega proizvoda na uvoznike bo odvisen tudi od njihove sposobnosti, da jo posredujejo svojim strankam. Nizki delež zadevnega proizvoda v skupnih stroških uporabnikov (glej uvodno izjavo (103)) bi uvoznikom tudi lahko olajšal posredovanje morebitnega zvišanja cen uporabnikom.

| (100) | Na tej podlagi se začasno sklene, da izrek protidampinških ukrepov ne bo imel resnega negativnega učinka na položaj uvoznikov v Skupnost. |
| --- | --- |

(100)

Na tej podlagi se začasno sklene, da izrek protidampinških ukrepov ne bo imel resnega negativnega učinka na položaj uvoznikov v Skupnost.

3.   INTERES INDUSTRIJE UPORABNIKOV

| (101) | Glavna industrija uporabnikov, ki predstavlja okrog 80 % skupne porabe zadevnega proizvoda in enakega proizvoda v ES, je elektro-jeklarska industrija. Med OP je osem sodelujočih končnih uporabnikov porabilo okrog 27 % skupnega obsega uvoza ES zadevnega proizvoda iz zadevne države, ki je bil uvožen neposredno od dveh indijskih proizvajalcev izvoznikov ali preko uvoznikov/trgovcev. Zaradi sodelovanja dveh indijskih proizvajalcev izvoznikov se zdi, da končni uporabniki v Skupnosti (npr. zgornjih osem sodelujočih uporabnikov na eni strani ter nesodelujoči uporabniki na drugi strani) predstavljajo okrog 56 % skupnega obsega uvoza ES zadevnega proizvoda s poreklom iz Indije. Preostali del (4 %) uvozi gospodarska panoga Skupnosti. |
| --- | --- |

(101)

Glavna industrija uporabnikov, ki predstavlja okrog 80 % skupne porabe zadevnega proizvoda in enakega proizvoda v ES, je elektro-jeklarska industrija. Med OP je osem sodelujočih končnih uporabnikov porabilo okrog 27 % skupnega obsega uvoza ES zadevnega proizvoda iz zadevne države, ki je bil uvožen neposredno od dveh indijskih proizvajalcev izvoznikov ali preko uvoznikov/trgovcev. Zaradi sodelovanja dveh indijskih proizvajalcev izvoznikov se zdi, da končni uporabniki v Skupnosti (npr. zgornjih osem sodelujočih uporabnikov na eni strani ter nesodelujoči uporabniki na drugi strani) predstavljajo okrog 56 % skupnega obsega uvoza ES zadevnega proizvoda s poreklom iz Indije. Preostali del (4 %) uvozi gospodarska panoga Skupnosti.

| (102) | Sodelujoči uporabniki trdijo, da bi izrek protidampinških ukrepov negativno vplival na njihovo finančno stanje neposredno preko zvišane cene njihove nabave v Indiji ter posredno preko verjetnega zvišanja cene s strani proizvajalcev Skupnosti za delež njihove nabave v Skupnosti. |
| --- | --- |

(102)

Sodelujoči uporabniki trdijo, da bi izrek protidampinških ukrepov negativno vplival na njihovo finančno stanje neposredno preko zvišane cene njihove nabave v Indiji ter posredno preko verjetnega zvišanja cene s strani proizvajalcev Skupnosti za delež njihove nabave v Skupnosti.

| (103) | Med preiskavo je bilo ugotovljeno, da poraba zadevnega proizvoda in enakega proizvoda v povprečju predstavlja 1 % skupnih stroškov proizvodnje sodelujočih uporabnikov. Možen vpliv stroškov na uporabnike je lahko takšen: če bi se izrekli izravnalni ukrepi, bi se stroški proizvodnje uporabnikov povečali za med 0,15 % (na podlagi najslabšega scenarija, po katerem bi se cene za zadevni in enak proizvod zvišale za toliko, kolikor znaša dajatev, ne glede na njihovo poreklo) ter 0,03 % (zvišanje cene vpliva samo na porabo, katere vir je Indija). Ob upoštevanju vseh faktorjev se je ocenilo, da bo dejanski rezultat najverjetneje nekje med obema scenarijema iz naslednjih razlogov. Gospodarska panoga Skupnosti bo morda do neke mere zvišala svoje cene, po drugi strani pa bo morda izkoristila popuščanje pri cenah in tako ponovno pridobila tržni delež tako, da bo nastavila cene, ki bodo konkurenčne indijskim. Obstajajo neizkoriščene kapacitete/zmogljivosti in vrnitev k poštenim in donosnejšim tržnim pogojem bi vsekakor dvignila potencialno dobavo od vseh virov in pospešila nove naložbe. Poleg tega za okrog 15 % porabe EU skrbijo drugi dobavitelji (npr. drugi proizvajalci Skupnosti in uvoz iz tretjih držav razen Indije). Zato je skoraj nemogoče, da bi prišlo do splošnega zvišanja cene. Končno pa bi zgoraj omenjeni zelo omejeni vpliv na stroške proizvodnje uporabnikov ali vsaj del njega lahko prenesli na kupce na koncu prodajne verige, kar bi posledično pomenilo še manjši končni vpliv na dobiček uporabnikov. |
| --- | --- |

(103)

Med preiskavo je bilo ugotovljeno, da poraba zadevnega proizvoda in enakega proizvoda v povprečju predstavlja 1 % skupnih stroškov proizvodnje sodelujočih uporabnikov. Možen vpliv stroškov na uporabnike je lahko takšen: če bi se izrekli izravnalni ukrepi, bi se stroški proizvodnje uporabnikov povečali za med 0,15 % (na podlagi najslabšega scenarija, po katerem bi se cene za zadevni in enak proizvod zvišale za toliko, kolikor znaša dajatev, ne glede na njihovo poreklo) ter 0,03 % (zvišanje cene vpliva samo na porabo, katere vir je Indija). Ob upoštevanju vseh faktorjev se je ocenilo, da bo dejanski rezultat najverjetneje nekje med obema scenarijema iz naslednjih razlogov. Gospodarska panoga Skupnosti bo morda do neke mere zvišala svoje cene, po drugi strani pa bo morda izkoristila popuščanje pri cenah in tako ponovno pridobila tržni delež tako, da bo nastavila cene, ki bodo konkurenčne indijskim. Obstajajo neizkoriščene kapacitete/zmogljivosti in vrnitev k poštenim in donosnejšim tržnim pogojem bi vsekakor dvignila potencialno dobavo od vseh virov in pospešila nove naložbe. Poleg tega za okrog 15 % porabe EU skrbijo drugi dobavitelji (npr. drugi proizvajalci Skupnosti in uvoz iz tretjih držav razen Indije). Zato je skoraj nemogoče, da bi prišlo do splošnega zvišanja cene. Končno pa bi zgoraj omenjeni zelo omejeni vpliv na stroške proizvodnje uporabnikov ali vsaj del njega lahko prenesli na kupce na koncu prodajne verige, kar bi posledično pomenilo še manjši končni vpliv na dobiček uporabnikov.

| (104) | Sodelujoči uporabniki izreku izravnalnih ukrepov ugovarjajo tudi zato, ker menijo, da bi ti ustvarili oviro na konkurenčnem trgu in dejansko pripomogli k ponovni vzpostavitvi kartela, ki ga je leta 2001 ustanovila Komisija. |
| --- | --- |

(104)

Sodelujoči uporabniki izreku izravnalnih ukrepov ugovarjajo tudi zato, ker menijo, da bi ti ustvarili oviro na konkurenčnem trgu in dejansko pripomogli k ponovni vzpostavitvi kartela, ki ga je leta 2001 ustanovila Komisija.

| (105) | Dvema proizvajalcema pritožnikoma Skupnosti, ki sta med majem 1992 in marcem 1998 tvorila kartel, je Komisija leta 2001 naložila globo. Preiskava je potrdila, da sta dva proizvajalca, ki tvorita gospodarsko panogo Skupnosti, prenehala s svojim dogovarjanjem o cenah in trgu, in o tem stranke ne razpravljajo več. Zdaj je treba ponovno vzpostaviti enake konkurenčne pogoje, ki jih je v preteklosti izkrivila nepoštena trgovinska praksa indijskih izvoznikov. Cilj protidampinških ukrepov ni ustaviti uvoza iz zadevne države v Skupnost, ampak odpraviti vpliv izkrivljenih pogojev na trgu, do katerih je prišlo zaradi prisotnosti dampinškega uvoza. Od ponovne vzpostavitve poštenih tržnih pogojev ne bodo imeli koristi samo proizvajalci Skupnosti, ampak tudi drugi viri, kot je na primer nedampinški uvoz. Dejstvo, da je gospodarska panoga Skupnosti med letoma 1992 in 1998 tvorila kartel, ji ne bi smelo onemogočiti pravice, da pridobi pomoč po osnovni uredbi zaradi nepoštene trgovinske prakse. |
| --- | --- |

(105)

Dvema proizvajalcema pritožnikoma Skupnosti, ki sta med majem 1992 in marcem 1998 tvorila kartel, je Komisija leta 2001 naložila globo. Preiskava je potrdila, da sta dva proizvajalca, ki tvorita gospodarsko panogo Skupnosti, prenehala s svojim dogovarjanjem o cenah in trgu, in o tem stranke ne razpravljajo več. Zdaj je treba ponovno vzpostaviti enake konkurenčne pogoje, ki jih je v preteklosti izkrivila nepoštena trgovinska praksa indijskih izvoznikov. Cilj protidampinških ukrepov ni ustaviti uvoza iz zadevne države v Skupnost, ampak odpraviti vpliv izkrivljenih pogojev na trgu, do katerih je prišlo zaradi prisotnosti dampinškega uvoza. Od ponovne vzpostavitve poštenih tržnih pogojev ne bodo imeli koristi samo proizvajalci Skupnosti, ampak tudi drugi viri, kot je na primer nedampinški uvoz. Dejstvo, da je gospodarska panoga Skupnosti med letoma 1992 in 1998 tvorila kartel, ji ne bi smelo onemogočiti pravice, da pridobi pomoč po osnovni uredbi zaradi nepoštene trgovinske prakse.

| (106) | Glede na te ugotovitve se začasno lahko sklene, da ni verjetno, da bi izrek protidampinških ukrepov (i) resno vplival na finančno stanje uporabnikov in (ii) imel kakršen koli negativni učinek na celotno stanje konkurenčnosti na trgu Skupnosti |
| --- | --- |

(106)

Glede na te ugotovitve se začasno lahko sklene, da ni verjetno, da bi izrek protidampinških ukrepov (i) resno vplival na finančno stanje uporabnikov in (ii) imel kakršen koli negativni učinek na celotno stanje konkurenčnosti na trgu Skupnosti

4.   SKLEP O INTERESU SKUPNOSTI

| (107) | Pričakovati je, da bodo učinki izreka ukrepov gospodarski panogi Skupnosti omogočili priložnost, da nadoknadi izgubljeni delež pri prodaji in tržni delež ter izboljša svojo donosnost. Po drugi strani pa glede na čedalje slabše stanje v industriji Skupnosti obstaja tveganje, da bodo v odsotnosti ukrepov nekateri proizvajalci Skupnosti morda zaprli svoje proizvodne obrate ter odpustili del svoje delovne sile. Čeprav se bodo nekateri negativni učinki pokazali v obliki zmanjšanja obsega uvoza ter zmernemu zvišanju cen za uvoznike/trgovce in uporabnike, se bo obseg tega morda zmanjšal s prenosom zvišanja na končne stranke. Glede na zgoraj povedano se začasno sklene, da ni nobenega nujnega razloga, da se v tem primeru ne izrečejo ukrepi, in da uporaba ukrepov ni v nasprotju z interesom Skupnosti. |
| --- | --- |

(107)

Pričakovati je, da bodo učinki izreka ukrepov gospodarski panogi Skupnosti omogočili priložnost, da nadoknadi izgubljeni delež pri prodaji in tržni delež ter izboljša svojo donosnost. Po drugi strani pa glede na čedalje slabše stanje v industriji Skupnosti obstaja tveganje, da bodo v odsotnosti ukrepov nekateri proizvajalci Skupnosti morda zaprli svoje proizvodne obrate ter odpustili del svoje delovne sile. Čeprav se bodo nekateri negativni učinki pokazali v obliki zmanjšanja obsega uvoza ter zmernemu zvišanju cen za uvoznike/trgovce in uporabnike, se bo obseg tega morda zmanjšal s prenosom zvišanja na končne stranke. Glede na zgoraj povedano se začasno sklene, da ni nobenega nujnega razloga, da se v tem primeru ne izrečejo ukrepi, in da uporaba ukrepov ni v nasprotju z interesom Skupnosti.

H.   PREDLOG ZA ZAČASNE IZRAVNALNE UKREPE

| (108) | Glede sklepov v zvezi z dampingom, škodo, vzročnostjo in interesom Skupnosti bi bilo treba sprejeti začasne ukrepe, da dampinški uvoz v prihodnosti gospodarski panogi Skupnosti ne bi več povzročal škode. |
| --- | --- |

(108)

Glede sklepov v zvezi z dampingom, škodo, vzročnostjo in interesom Skupnosti bi bilo treba sprejeti začasne ukrepe, da dampinški uvoz v prihodnosti gospodarski panogi Skupnosti ne bi več povzročal škode.

1.   STOPNJA ODPRAVE ŠKODE

| (109) | Stopnja začasnih izravnalnih ukrepov bi morala biti takšna, da bi odpravila škodo, ki jo je gospodarski panogi Skupnosti povzročil dampinški uvoz, ne da bi presegla ugotovljene stopnje dampinga. Pri izračunavanju višine dajatve, potrebne za odpravo učinkov škodljivega dampinga, je bilo sklenjeno, da morajo vsi ukrepi gospodarski panogi Skupnosti dovoljevati, da dobi dobiček pred davkom, kar bi lahko naredila v normalnih konkurenčnih pogojih, t.j. v odsotnosti subvencioniranega uvoza. |
| --- | --- |

(109)

Stopnja začasnih izravnalnih ukrepov bi morala biti takšna, da bi odpravila škodo, ki jo je gospodarski panogi Skupnosti povzročil dampinški uvoz, ne da bi presegla ugotovljene stopnje dampinga. Pri izračunavanju višine dajatve, potrebne za odpravo učinkov škodljivega dampinga, je bilo sklenjeno, da morajo vsi ukrepi gospodarski panogi Skupnosti dovoljevati, da dobi dobiček pred davkom, kar bi lahko naredila v normalnih konkurenčnih pogojih, t.j. v odsotnosti subvencioniranega uvoza.

| (110) | Na podlagi razpoložljivih informacij je bilo predhodno ugotovljeno, da se stopnjo dobička 9,4 % od prometa lahko šteje kot primerno stopnjo, ki bi jo gospodarska panoga Skupnosti lahko dosegla v odsotnosti škodljivega dampinga. Proizvajalci pritožniki Skupnosti so predložili podatek, da bi v odsotnosti dampinškega uvoza lahko pričakovali 10 do 15 % stopnjo dobička. Med preiskavo je bilo ugotovljeno, da je gospodarska panoga Skupnosti dosegla dobiček, ki je predstavljal 12 do 15 % prihodka v letu 1999 (glej uvodno izjavo (61)zgoraj), ko je bil tržni delež dampinškega uvoza najmanjši. Komisija je preučila, ali lahko tržni pogoji leta 1999 predstavljajo normalne tržne pogoje za zadevni proizvod. Med preiskavo je bilo ugotovljeno, da je imel povratek k normalnim konkurenčnim pogojem po obdobju dogovarjanja o enotnih cenah in trgu učinek na cene in da so se cene za ključne surovine med letom 1999 in OP bistveno zvišale. V teh okoliščinah se šteje, da gospodarska panoga Skupnosti med OP ni mogla doseči 12 do 15 % donosnosti. Komisija je nenazadnje pregledala tudi statistiko bilance stanja podjetja po sektorjih, ki so jo zbrale centralne banke Nemčije, Francije, Italije, Japonske in ZDA. Za zbirko podatkov, ki združuje te podatke, skrbi Komisija. Ta pregled je pokazal, da so podjetja, ki pripadajo najbližjemu razpoložljivemu sektorju v zgornjih najbolj industrializiranih državah, v povprečju dosegla dobiček pred izrednimi 9,4 % leta 2002. Upoštevajoč vse razmere in elemente Komisija meni, da je 9,4 % zadosten dobiček, ki ga je gospodarska panoga Skupnosti lahko dosegla v odsotnosti dampinškega uvoza. |
| --- | --- |

(110)

Na podlagi razpoložljivih informacij je bilo predhodno ugotovljeno, da se stopnjo dobička 9,4 % od prometa lahko šteje kot primerno stopnjo, ki bi jo gospodarska panoga Skupnosti lahko dosegla v odsotnosti škodljivega dampinga. Proizvajalci pritožniki Skupnosti so predložili podatek, da bi v odsotnosti dampinškega uvoza lahko pričakovali 10 do 15 % stopnjo dobička. Med preiskavo je bilo ugotovljeno, da je gospodarska panoga Skupnosti dosegla dobiček, ki je predstavljal 12 do 15 % prihodka v letu 1999 (glej uvodno izjavo (61)zgoraj), ko je bil tržni delež dampinškega uvoza najmanjši. Komisija je preučila, ali lahko tržni pogoji leta 1999 predstavljajo normalne tržne pogoje za zadevni proizvod. Med preiskavo je bilo ugotovljeno, da je imel povratek k normalnim konkurenčnim pogojem po obdobju dogovarjanja o enotnih cenah in trgu učinek na cene in da so se cene za ključne surovine med letom 1999 in OP bistveno zvišale. V teh okoliščinah se šteje, da gospodarska panoga Skupnosti med OP ni mogla doseči 12 do 15 % donosnosti. Komisija je nenazadnje pregledala tudi statistiko bilance stanja podjetja po sektorjih, ki so jo zbrale centralne banke Nemčije, Francije, Italije, Japonske in ZDA. Za zbirko podatkov, ki združuje te podatke, skrbi Komisija. Ta pregled je pokazal, da so podjetja, ki pripadajo najbližjemu razpoložljivemu sektorju v zgornjih najbolj industrializiranih državah, v povprečju dosegla dobiček pred izrednimi 9,4 % leta 2002. Upoštevajoč vse razmere in elemente Komisija meni, da je 9,4 % zadosten dobiček, ki ga je gospodarska panoga Skupnosti lahko dosegla v odsotnosti dampinškega uvoza.

| (111) | O nujnem zvišanju cen se je nato odločilo na podlagi primerjave, narejene na podlagi posameznih transakcij, tehtanega povprečja uvozne cene, kot je bilo določeno za ceno, ki je nelojalno nižala izračune, z neškodljivo ceno enakega proizvoda, ki ga gospodarska panoga Skupnosti prodaja na trgu Skupnosti. Neškodljiva cena je bila dobljena s prireditvijo prodajne cene gospodarske panoge Skupnosti, da bi odražala zgoraj omenjeno stopnjo dobička. Vsa odstopanja od te primerjave so bila nato izražena kot odstotek skupne CIF uvozne vrednosti. |
| --- | --- |

(111)

O nujnem zvišanju cen se je nato odločilo na podlagi primerjave, narejene na podlagi posameznih transakcij, tehtanega povprečja uvozne cene, kot je bilo določeno za ceno, ki je nelojalno nižala izračune, z neškodljivo ceno enakega proizvoda, ki ga gospodarska panoga Skupnosti prodaja na trgu Skupnosti. Neškodljiva cena je bila dobljena s prireditvijo prodajne cene gospodarske panoge Skupnosti, da bi odražala zgoraj omenjeno stopnjo dobička. Vsa odstopanja od te primerjave so bila nato izražena kot odstotek skupne CIF uvozne vrednosti.

| (112) | Zgoraj omenjena primerjava cen je pokazala naslednje stopnje škode:






  Graphite India Limited (GIL) | 20,3 % |
| --- | --- | --- |
| Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited | 12,8 % |

(112)

Zgoraj omenjena primerjava cen je pokazala naslednje stopnje škode:

Graphite India Limited (GIL)

20,3 %

Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited

12,8 %

2.   ZAČASNI UKREPI

| (113) | V skladu z navedenim se šteje, da bi morala začasna izravnalna dajatev biti uvedena na stopnji ugotovljene stopnje dampinga, a ne bi smela biti večja kot stopnja škode, izračunana v skladu s členom 12(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(113)

V skladu z navedenim se šteje, da bi morala začasna izravnalna dajatev biti uvedena na stopnji ugotovljene stopnje dampinga, a ne bi smela biti večja kot stopnja škode, izračunana v skladu s členom 12(1) osnovne uredbe.

| (114) | Vzporedno s protisubvencijskim postopkom se uvedejo izravnalne dajatve na grafitne elektrode s poreklom iz Indije v skladu s členom 12(1) Uredbe Sveta (ES) št. 2026/97 (6) (v nadaljnjem besedilu „osnovna protisubvencijska uredba“). Ker v skladu s členom 14(1) osnovne uredbe noben proizvod ne more biti podvržen protidampinški dajatvi in izravnalnim dajatvam obenem, z namenom razpolaganja z eno in isto situacijo zaradi dampinških ali izvoznih subvencij, se smatra, da je treba določiti ali in do katere mere subvencijski znesek in dampinška stopnja izvirata iz iste situacije. |
| --- | --- |

(114)

Vzporedno s protisubvencijskim postopkom se uvedejo izravnalne dajatve na grafitne elektrode s poreklom iz Indije v skladu s členom 12(1) Uredbe Sveta (ES) št. 2026/97 (6) (v nadaljnjem besedilu „osnovna protisubvencijska uredba“). Ker v skladu s členom 14(1) osnovne uredbe noben proizvod ne more biti podvržen protidampinški dajatvi in izravnalnim dajatvam obenem, z namenom razpolaganja z eno in isto situacijo zaradi dampinških ali izvoznih subvencij, se smatra, da je treba določiti ali in do katere mere subvencijski znesek in dampinška stopnja izvirata iz iste situacije.

| (115) | Subvencijska shema, ki je bila predmet raziskave in se je ugotovilo, da je izravnalna v protisubvencijskem postopku, je sestavljala izvozne subvencije v smislu člena 3(4)(a) osnovne protisubvencijske uredbe. Torej so začasne dampinške stopnje, določene za proizvajalce izvoznike v Indiji, deloma posledica izravnalnih izvoznih subvencij, zato morajo biti začasne protidampinške dajatve nižje od dampinških stopenj in stopnje škode, ugotovljenih v postopku, zmanjšane za znesek začasnih izravnalnih dajatev, ki izravnavajo učinek izvoznih subvencij. |
| --- | --- |

(115)

Subvencijska shema, ki je bila predmet raziskave in se je ugotovilo, da je izravnalna v protisubvencijskem postopku, je sestavljala izvozne subvencije v smislu člena 3(4)(a) osnovne protisubvencijske uredbe. Torej so začasne dampinške stopnje, določene za proizvajalce izvoznike v Indiji, deloma posledica izravnalnih izvoznih subvencij, zato morajo biti začasne protidampinške dajatve nižje od dampinških stopenj in stopnje škode, ugotovljenih v postopku, zmanjšane za znesek začasnih izravnalnih dajatev, ki izravnavajo učinek izvoznih subvencij.

| (116) | Zato morajo začasne protidampinške dajatve biti sledeče:









  Podjetje | Stopnja odprave škode | Dampinška stopnja | Začasna izravnalna dajatev | Predlagana
  Protidampinška dajatev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Graphite India Limited (GIL) | 20,3 % | 34,3 % | 14,6 % | 5,7 % |
| Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited | 12,8 % | 24,0 % | 12,8 % | 0 % |
| Vsi ostali | 20,3 % | 34,3 % | 14,6 % | 5,7 % |

(116)

Zato morajo začasne protidampinške dajatve biti sledeče:

Podjetje

Stopnja odprave škode

Dampinška stopnja

Začasna izravnalna dajatev

Predlagana

Protidampinška dajatev

Graphite India Limited (GIL)

20,3 %

34,3 %

14,6 %

5,7 %

Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited

12,8 %

24,0 %

12,8 %

0 %

Vsi ostali

20,3 %

34,3 %

14,6 %

5,7 %

3.   KONČNA DOLOČBA

| (117) | V interesu dobre uprave bi bilo treba določiti obdobje, v katerem lahko zainteresirane stranke, ki so se predstavile v roku, določenem v obvestilu o začetku postopka, v pisni obliki predstavijo svoje vidike in zahtevajo zaslišanje. Povedati bi bilo treba tudi, da so ugotovitve v zvezi z uvedbo dajatev za namen te uredbe začasne in se zaradi kakršne koli dokončne dajatve spremenijo — |
| --- | --- |

(117)

V interesu dobre uprave bi bilo treba določiti obdobje, v katerem lahko zainteresirane stranke, ki so se predstavile v roku, določenem v obvestilu o začetku postopka, v pisni obliki predstavijo svoje vidike in zahtevajo zaslišanje. Povedati bi bilo treba tudi, da so ugotovitve v zvezi z uvedbo dajatev za namen te uredbe začasne in se zaradi kakršne koli dokončne dajatve spremenijo —

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Začasna izravnalna dajatev se uvede na uvoz grafitnih elektrod, ki se uporabljajo za električne peči, katerih specifična gostota je 1,65 g/cm3 ali več, električni upor pa 6,0 μΩ.m ali manjši, spadajo pa v kodo KN ex 8545 11 00 (oznaka TARIC 8545110010), ter elektrodni nastavki, ki se uporabljajo za tovrstne elektrode, ki spadajo v kodo KN ex 8545 90 90 (oznaka TARIC 8545909010), uvožene skupaj ali posebej s poreklom iz Indije.

2.   Stopnja začasne protidampinške dajatve za neto ceno franko meja Skupnosti pred dajatvijo za proizvode, narejene v spodaj naštetih podjetjih v Indiji, bo:

| Podjetje | Začasne dajatve | Dodatna TARIC koda |
| --- | --- | --- |
| Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta – 700016, West Bengal | 5,7 % | A530 |
| Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida – 201301, Uttar Pradesh | 0 % | A531 |
| Vsi ostali | 5,7 % | A999 |

Podjetje

Začasne dajatve

Dodatna TARIC koda

Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta – 700016, West Bengal

5,7 %

A530

Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida – 201301, Uttar Pradesh

0 %

A531

Vsi ostali

5,7 %

A999

3.   Če ni določeno drugače, se uporabijo veljavne določbe o carinah.

4.   Sprostitev zgoraj navedenega proizvoda v prosti promet znotraj Skupnosti je v skladu z določbo o varščini, enaki znesku za začasne dajatve.

Člen 2

Ne glede na člen 20 Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 lahko zainteresirane stranke najkasneje v 15 dneh od dneva začetka veljavnosti te uredbe zahtevajo razkritje bistvenih dejstev in presoj, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba, ter v pisni obliki predstavijo svoje vidike in prosijo za ustno zaslišanje pred Komisijo.

V skladu s členom 21(4) of Uredbe Sveta (ES) št. 384/96, lahko zadevne stranke podajo pripombe na uporabo te uredbe v roku enega meseca od dneva začetka njene veljavnosti.

Člen 3

Ta uredba začne veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 1 te uredbe se uporablja šest mesecev.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. maja 2004

Za Komisijo

Pascal LAMY

Član Komisije

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1.

1

(2)  UL L 77, 13.3.2004, str. 12.

2

(3)  UL C 197, 21.8.2003, str. 2.

3

(4)  UL C 197, 21.8.2003, str. 5.

4

(5)  UL L 100, 16.4.2002, str. 1.

5

(6)  UL L 288, 21.10.1997, str. 1.

6

---

II Akti, katerih objava ni obvezna

Svet

| 20.5.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | L 183/83 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

SL

Uradni list Evropske unije

L 183/83

---

SKLEP SVETA

z dne 17. maja 2004

o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike o obdelavi in prenosu podatkov iz PNR s strani letalskih prevoznikov Uradu za carine in varovanje meja pri Ministrstvu Združenih držav za domovinsko varnost

(2004/496/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 95 Pogodbe v zvezi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | 23. februarja 2004 je Svet pooblastil Komisijo, da se v imenu Skupnosti z Združenimi državami Amerike pogaja o Sporazumu o obdelavi in prenosu podatkov iz PNR (Passanger Name Record) s strani letalskih prevoznikov Uradu za carinsko in mejno zaščito (Bureau of Customs and Border Protection) pri Ministrstvu Združenih držav za domovinsko varnost (United States Department of Homeland Security). |
| --- | --- |

(1)

23. februarja 2004 je Svet pooblastil Komisijo, da se v imenu Skupnosti z Združenimi državami Amerike pogaja o Sporazumu o obdelavi in prenosu podatkov iz PNR (Passanger Name Record) s strani letalskih prevoznikov Uradu za carinsko in mejno zaščito (Bureau of Customs and Border Protection) pri Ministrstvu Združenih držav za domovinsko varnost (United States Department of Homeland Security).

| (2) | Evropski parlament v roku, ki ga je Svet določil na podlagi prvega pododstavka člena 300(3) Pogodbe zaradi nujnosti razrešitve negotovega položaja, v katerem so se znašle letalske družbe in potniki, kot tudi zaradi zaščite finančnih interesov prizadetih strank, ni podal svojega mnenja. |
| --- | --- |

(2)

Evropski parlament v roku, ki ga je Svet določil na podlagi prvega pododstavka člena 300(3) Pogodbe zaradi nujnosti razrešitve negotovega položaja, v katerem so se znašle letalske družbe in potniki, kot tudi zaradi zaščite finančnih interesov prizadetih strank, ni podal svojega mnenja.

| (3) | Sporazum je treba odobriti – |
| --- | --- |

(3)

Sporazum je treba odobriti –

SKLENIL:

Člen 1

V imenu Skupnosti se odobri Sporazum med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike o obdelavi in prenosu podatkov iz PNR s strani letalskih prevoznikov Uradu za carinsko in mejno zaščito pri Ministrstvu Združenih držav za domovinsko varnost.

Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu.

Člen 2

Predsednik Sveta se pooblasti za imenovanje oseb(e), pooblaščene(ih) za podpis Sporazuma v imenu Evropske skupnosti.

V Bruslju, 17. maja 2004

Za Svet

Predsednik

B. COWEN

---

SPORAZUM

med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike o obdelavi in prenosu podatkov iz PNR s strani letalskih prevoznikov Uradu za carinsko in mejno zaščito pri Ministrstvu Združenih držav za domovinsko varnost

EVROPSKA SKUPNOST IN ZDRUŽENE DRŽAVE AMERIKE SO SE –

OB PRIZNAVANJU pomena, ki ga ima spoštovanje temeljnih pravic in svoboščin, zlasti zasebnosti, ter pomena spoštovanja teh vrednot, ob hkratnem preprečevanju in boju proti terorizmu in z njim povezanih mednarodnih težkih kaznivih dejanj, vključno z organiziranim kriminalom,

OB UPOŠTEVANJU zakonov in podzakonskih predpisov ZDA, po katerih mora vsak letalski prevoznik, ki opravlja potniške lete v mednarodnem letalskem prometu v Združene države ali iz njih Uradu za carinsko in mejno zaščito (Bureau of Customs and Border Protection, v nadaljevanju „Urad CBP“) pri Ministrstvu za domovinsko varnost (Department of Homeland Security, v nadaljevanju „DHS“) zagotavljati elektronski dostop do podatkov iz Evidence imen letalskih potnikov (Passenger Name Record, v nadaljevanju „PNR“), kolikor se ti zbirajo in hranijo v avtomatiziranih rezervacijskih/odpremnih nadzornih sistemih letalskih prevoznikov,

OB UPOŠTEVANJU Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter zlasti člena 7(c) Direktive,

OB UPOŠTEVANJU Zavez Urada CBP z dne 11. maja 2004 (v nadaljevanju „Zaveze“), ki bodo objavljene v Zveznem registru (Federal Register),

OB UPOŠTEVANJU Odločbe Komisije C(2004)1799, sprejete dne 17. maja 2004 na podlagi člena 25(6) Direktive 95/46/ES, v kateri se ugotavlja, da Urad CBP v skladu s priloženimi Zavezami zagotavlja ustrezno raven varstva podatkov iz PNR, ki so preneseni iz Evropske skupnosti (v nadaljevanju „Skupnosti“) v zvezi z leti v ali iz ZDA (v nadaljevanju „Odločba“),

OB UGOTOVITVI, da bi se letalski prevozniki z rezervacijskimi/odpremnimi nadzornimi sistemi na ozemlju držav članic Evropske skupnosti morali pripraviti za posredovanje podatkov iz PRN Uradu CBP takoj, ko bo to tehnično izvedljivo, da pa je do takrat treba organom ZDA omogočiti neposreden dostop do podatkov v skladu z določbami tega sporazuma,

POTRJUJOČ, da ta sporazum ne prejudicira prihodnjih razprav in pogajanj med Združenimi državami Amerike in Evropsko skupnostjo ali med eno od pogodbenic in katero koli drugo državo glede prenosa podatkov v kateri koli drugi obliki,

OB UPOŠTEVANJU zavezanosti obeh strani skupnim prizadevanjem, da bi brez odlašanja našli primerno in obojestransko zadovoljivo rešitev v zvezi z obdelavo predhodnih podatkov o potnikih (Advance Passenger Information - API), ki se iz Skupnosti posredujejo v ZDA –

DOGOVORILE O NASLEDNJEM:

| 1. | Uradu CBP se dovoli elektronski dostop do podatkov iz PNR v rezervacijskih/odpremnih nadzornih sistemih („rezervacijski sistemi“) letalskih družb na ozemlju držav članic Evropske skupnosti dosledno v skladu z Odločbo in dokler se Odločba uporablja ter le do vzpostavitve zadovoljivega sistema, ki bo omogočil, da bodo takšne podatke posredovali letalski prevozniki. |
| --- | --- |

1.

Uradu CBP se dovoli elektronski dostop do podatkov iz PNR v rezervacijskih/odpremnih nadzornih sistemih („rezervacijski sistemi“) letalskih družb na ozemlju držav članic Evropske skupnosti dosledno v skladu z Odločbo in dokler se Odločba uporablja ter le do vzpostavitve zadovoljivega sistema, ki bo omogočil, da bodo takšne podatke posredovali letalski prevozniki.

| 2. | Letalski prevozniki, ki opravljajo potniške lete v mednarodnem letalskem prometu v Združene države ali iz njih, obdelujejo podatke iz PNR v svojih avtomatiziranih rezervacijskih sistemih tako, kot to zahteva Urad CBP na podlagi prava ZDA in dosledno v skladu z Odločbo, dokler se Odločba uporablja. |
| --- | --- |

2.

Letalski prevozniki, ki opravljajo potniške lete v mednarodnem letalskem prometu v Združene države ali iz njih, obdelujejo podatke iz PNR v svojih avtomatiziranih rezervacijskih sistemih tako, kot to zahteva Urad CBP na podlagi prava ZDA in dosledno v skladu z Odločbo, dokler se Odločba uporablja.

| 3. | Urad CBP se seznanja z Odločbo in izjavlja, da izvaja Zaveze, ki so priložene Odločbi. |
| --- | --- |

3.

Urad CBP se seznanja z Odločbo in izjavlja, da izvaja Zaveze, ki so priložene Odločbi.

| 4. | Urad CBP obdeluje prejete podatke iz PNR in ravna z osebami, na katere se podatki nanašajo, v skladu z veljavnimi zakoni ter ustavnimi pravili ZDA brez nezakonite diskriminacije zlasti na podlagi državljanstva in države prebivališča. |
| --- | --- |

4.

Urad CBP obdeluje prejete podatke iz PNR in ravna z osebami, na katere se podatki nanašajo, v skladu z veljavnimi zakoni ter ustavnimi pravili ZDA brez nezakonite diskriminacije zlasti na podlagi državljanstva in države prebivališča.

| 5. | Urad CBP in Komisija skupaj redno preverjata izvajanje tega sporazuma. |
| --- | --- |

5.

Urad CBP in Komisija skupaj redno preverjata izvajanje tega sporazuma.

| 6. | V primeru, da bi se v Evropski uniji začel izvajati sistem za identifikacijo potnikov v letalskem prometu, ki bi od letalskih prevoznikov zahteval, da pristojnim organom zagotavljajo dostop do podatkov iz PNR za osebe, katerih tekoči načrt potovanja vključuje let v Evropsko unijo ali iz nje, DHS v mejah izvedljivega in dosledno na podlagi vzajemnosti dejavno spodbuja sodelovanje letalskih družb v svoji pristojnosti. |
| --- | --- |

6.

V primeru, da bi se v Evropski uniji začel izvajati sistem za identifikacijo potnikov v letalskem prometu, ki bi od letalskih prevoznikov zahteval, da pristojnim organom zagotavljajo dostop do podatkov iz PNR za osebe, katerih tekoči načrt potovanja vključuje let v Evropsko unijo ali iz nje, DHS v mejah izvedljivega in dosledno na podlagi vzajemnosti dejavno spodbuja sodelovanje letalskih družb v svoji pristojnosti.

| 7. | Ta sporazum začne veljati s podpisom. Vsaka od pogodbenic lahko ta sporazum kadar koli odpove z uradnim obvestilom po diplomatski poti. Odpoved začne učinkovati devetdeset (90) dni od dne uradnega obvestila druge pogodbenice o odpovedi. Ta sporazum se lahko kadar koli spremeni z medsebojnim pisnim sporazumom. |
| --- | --- |

7.

Ta sporazum začne veljati s podpisom. Vsaka od pogodbenic lahko ta sporazum kadar koli odpove z uradnim obvestilom po diplomatski poti. Odpoved začne učinkovati devetdeset (90) dni od dne uradnega obvestila druge pogodbenice o odpovedi. Ta sporazum se lahko kadar koli spremeni z medsebojnim pisnim sporazumom.

| 8. | Namen tega sporazuma ni odstopati ali spreminjati zakonodajo pogodbenic; prav tako ta sporazum ne ustvarja ali podeljuje pravic ali koristi drugim osebam ali subjektom zasebnega ali javnega prava. |
| --- | --- |

8.

Namen tega sporazuma ni odstopati ali spreminjati zakonodajo pogodbenic; prav tako ta sporazum ne ustvarja ali podeljuje pravic ali koristi drugim osebam ali subjektom zasebnega ali javnega prava.

Podpisano v ..........................., dne .....................................

Ta sporazum je sestavljen v dveh izvodih v angleškem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, irskem, italijanskem, latvijskem, litovskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku, pri čemer je vsako od teh besedil enako verodostojno. V primeru razhajanj prevlada angleška različica.

Za Evropsko Skupnost

...

...

Za Združene Države Amerike

Tom RIDGE

Minister Ministrstva Združenih držav za domovinsko varnost

---

Komisija

| 20.5.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | L 183/86 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

SL

Uradni list Evropske unije

L 183/86

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 17. maja 2004

o razveljavitvi Sklepa Komisije št. 303/96/ESPJ o sprejetju zaveze, ponujene v zvezi z uvozom nekaterih zrnato usmerjenih elektro pločevin s poreklom iz Rusije v Skupnost

(2004/497/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti pred dampinškim uvozom iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti členov 8 in 9 Uredbe,

po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

| | |
| --- | --- |

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Razveljavi se člen 2 Sklepa Komisije št. 303/96/ESPJ.

Člen 2

Ta odločba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 17. maja 2004

Za Komisijo

Pascal LAMY

Član Komisije

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 461/2004 (UL L 77, 13.3.2004, str. 12).

1

(2)  UL L 42, 20.2.1996, str. 7.

2

(3)  UL L 308, 29.11.1996, str. 11. Sklep, kakor je bil nazadnje spremenjen s Sklepom št. 435/2001/ESJP (UL L 63, 3.3.2001, str. 14).

3

(4)  UL C 53, 20.2.2001, str. 13.

4

(5)  UL L 149, 7.6.2002, str. 3. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1310/2002 (UL L 192, 20.7.2002, str. 9).

5

(6)  UL C 186, 6.8.2002, str. 15.

6

(7)  UL C 242, 8.10.2002, str. 16.

7

(8)  UL L 25, 31.1.2003, str. 7.

8

(9)  UL L 182, 19.5.2004. str. 5.

9

---

| 20.5.2004 | SL | Uradni list Evropske unije | L 183/88 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

SL

Uradni list Evropske unije

L 183/88

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 18. maja 2004

o sprejetju zaveze, ponujene v zvezi s protidampinškim postopkom glede uvoza silicijevega karbida s poreklom, med drugim, iz Ukrajine

(2004/498/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti pred dampinškim uvozom iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 461/2004 (2) (osnovna uredba), in zlasti členov 8, 11(3), 21 in 22(c) Uredbe,

po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Veljavni ukrepi

| (1) | Z Uredbo (ES) št. 1100/2000 (3) je Svet uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz silicijevega karbida (zadevni proizvod) s poreklom iz Ukrajine v Skupnost. Svet je Uredbo (ES) št. 1100/2000 spremenil z Uredbo (ES) št. 991/2004 (4). |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo (ES) št. 1100/2000 (3) je Svet uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz silicijevega karbida (zadevni proizvod) s poreklom iz Ukrajine v Skupnost. Svet je Uredbo (ES) št. 1100/2000 spremenil z Uredbo (ES) št. 991/2004 (4).

| (2) | Stopnja dajatve na neto ceno franko meja Skupnosti, neocarinjeno, se za uvoz zadevnega proizvoda s poreklom iz Ukrajine določi v višini 24 %. |
| --- | --- |

(2)

Stopnja dajatve na neto ceno franko meja Skupnosti, neocarinjeno, se za uvoz zadevnega proizvoda s poreklom iz Ukrajine določi v višini 24 %.

2.   Preiskava

| (3) | 20. marca 2004 je Komisija z obvestilom v Uradnem listu Evropske unije
   (5) objavila uvedbo delne vmesne revizije veljavnih ukrepov („ukrepi“) na podlagi členov 11(3) in 22(c) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(3)

20. marca 2004 je Komisija z obvestilom v Uradnem listu Evropske unije
   (5) objavila uvedbo delne vmesne revizije veljavnih ukrepov („ukrepi“) na podlagi členov 11(3) in 22(c) osnovne uredbe.

| (4) | Revizija je bila uvedena na pobudo Komisije, da bi se preučilo, ali je treba zaradi širitve Evropske unije 1. maja 2004 („širitev“) in ob upoštevanju vidika interesa Skupnosti ukrepe prilagoditi, da bi se izognili nenadnemu in pretirano negativnemu učinku na vse zainteresirane stranke, vključno z uporabniki, distributerji in potrošniki. |
| --- | --- |

(4)

Revizija je bila uvedena na pobudo Komisije, da bi se preučilo, ali je treba zaradi širitve Evropske unije 1. maja 2004 („širitev“) in ob upoštevanju vidika interesa Skupnosti ukrepe prilagoditi, da bi se izognili nenadnemu in pretirano negativnemu učinku na vse zainteresirane stranke, vključno z uporabniki, distributerji in potrošniki.

| (5) | Vse zainteresirane stranke, vključno z gospodarsko panogo Skupnosti, združenji proizvajalcev ali uporabnikov v Skupnosti, izvozniki/proizvajalci v zadevnih državah, uvozniki in njihovimi združenji ter ustreznimi organi zadevnih držav kot tudi zainteresiranimi strankami v desetih novih državah članicah, ki so k Evropski uniji pristopile 1. maja 2004 („EU10“), so bile obveščene o uvedbi preiskave in dana jim je bila priložnost, da pisno predstavijo svoja stališča, predložijo informacije in zagotovijo spremna dokazila v roku, določenem v obvestilu o uvedbi. Vsem zainteresiranim strankam, ki so vložile ustrezno zahtevo in dokazale, da obstajajo razlogi, da se jih zasliši, je bilo odobreno zaslišanje. |
| --- | --- |

(5)

Vse zainteresirane stranke, vključno z gospodarsko panogo Skupnosti, združenji proizvajalcev ali uporabnikov v Skupnosti, izvozniki/proizvajalci v zadevnih državah, uvozniki in njihovimi združenji ter ustreznimi organi zadevnih držav kot tudi zainteresiranimi strankami v desetih novih državah članicah, ki so k Evropski uniji pristopile 1. maja 2004 („EU10“), so bile obveščene o uvedbi preiskave in dana jim je bila priložnost, da pisno predstavijo svoja stališča, predložijo informacije in zagotovijo spremna dokazila v roku, določenem v obvestilu o uvedbi. Vsem zainteresiranim strankam, ki so vložile ustrezno zahtevo in dokazale, da obstajajo razlogi, da se jih zasliši, je bilo odobreno zaslišanje.

3.   Rezultat preiskave

| (6) | Kot je navedeno v Uredbi (ES) št. 991/2004, je preiskava pokazala, da je v interesu Skupnosti prilagoditi obstoječe ukrepe, če taka prilagoditev bistveno ne zniža želene ravni trgovinske zaščite. |
| --- | --- |

(6)

Kot je navedeno v Uredbi (ES) št. 991/2004, je preiskava pokazala, da je v interesu Skupnosti prilagoditi obstoječe ukrepe, če taka prilagoditev bistveno ne zniža želene ravni trgovinske zaščite.

4.   Zaveza

| (7) | V skladu s sklepi Uredbe (ES) št. 991/2004 je Komisija skladno s členom 8(2) osnovne uredbe zadevnim podjetjem predlagala zaveze. Posledično je zavezo nato ponudil en proizvajalec izvoznik zadevnega proizvoda iz Ukrajine (javna delniška družba „Zaporozhsky Abrasivny Combinat“). |
| --- | --- |

(7)

V skladu s sklepi Uredbe (ES) št. 991/2004 je Komisija skladno s členom 8(2) osnovne uredbe zadevnim podjetjem predlagala zaveze. Posledično je zavezo nato ponudil en proizvajalec izvoznik zadevnega proizvoda iz Ukrajine (javna delniška družba „Zaporozhsky Abrasivny Combinat“).

| (8) | Treba je upoštevati, da se na podlagi člena 22(c) osnovne uredbe ta zaveza šteje kot poseben ukrep, saj v skladu s sklepi Uredbe (ES) št. 991/2004 ni neposredno enakovredna protidampinški dajatvi. |
| --- | --- |

(8)

Treba je upoštevati, da se na podlagi člena 22(c) osnovne uredbe ta zaveza šteje kot poseben ukrep, saj v skladu s sklepi Uredbe (ES) št. 991/2004 ni neposredno enakovredna protidampinški dajatvi.

| (9) | Ne glede na to pa v skladu z Uredbo (ES) št. 991/2004 zaveza proizvajalca izvoznika obvezuje, da upošteva uvozne plafone, in da bi se zaveza lahko spremljala, sta zadevna proizvajalca izvoznika tudi soglašala, da bosta v splošnem upoštevala svoje tradicionalne vzorce prodaje posameznim strankam v EU10. Proizvajalca izvoznika se tudi zavedata, da v primeru ugotovitve bistvene spremembe teh vzorcev prodaje ali v primeru, da postane spremljanje zaveze kakor koli oteženo ali nemogoče, Komisija lahko umakne sprejetje zaveze podjetja, zaradi česar se namesto nje uvedejo dokončne protidampinške dajatve, ali lahko prilagodi višino plafona ali sprejme druge sanacijske ukrepe. |
| --- | --- |

(9)

Ne glede na to pa v skladu z Uredbo (ES) št. 991/2004 zaveza proizvajalca izvoznika obvezuje, da upošteva uvozne plafone, in da bi se zaveza lahko spremljala, sta zadevna proizvajalca izvoznika tudi soglašala, da bosta v splošnem upoštevala svoje tradicionalne vzorce prodaje posameznim strankam v EU10. Proizvajalca izvoznika se tudi zavedata, da v primeru ugotovitve bistvene spremembe teh vzorcev prodaje ali v primeru, da postane spremljanje zaveze kakor koli oteženo ali nemogoče, Komisija lahko umakne sprejetje zaveze podjetja, zaradi česar se namesto nje uvedejo dokončne protidampinške dajatve, ali lahko prilagodi višino plafona ali sprejme druge sanacijske ukrepe.

| (10) | Pogoj zaveze je v primeru kakršne koli kršitve tudi, da lahko Komisija umakne sprejetje zaveze, zaradi česar se namesto nje uvedejo dokončne protidampinške dajatve. |
| --- | --- |

(10)

Pogoj zaveze je v primeru kakršne koli kršitve tudi, da lahko Komisija umakne sprejetje zaveze, zaradi česar se namesto nje uvedejo dokončne protidampinške dajatve.

| (11) | Podjetje bo Komisiji tudi zagotavljalo redne in podrobne podatke o svojem izvozu v Skupnost, kar pomeni, da lahko Komisija zavezo učinkovito spremlja. |
| --- | --- |

(11)

Podjetje bo Komisiji tudi zagotavljalo redne in podrobne podatke o svojem izvozu v Skupnost, kar pomeni, da lahko Komisija zavezo učinkovito spremlja.

| (12) | Da bi Komisija lahko učinkovito spremljala izpolnjevanje zaveze s strani podjetij, kadar je zahtevek za sprostitev v prosti promet na podlagi zaveze predložen ustreznemu carinskemu organu, bo oprostitev dajatve možna le s predložitvijo računa, ki vsebuje vsaj podatke, navedene v Prilogi k Uredbi (ES) št. 991/2004. Ta raven obveščanja je potrebna, da lahko carinski organi z zadostno natančnostjo ugotovijo, ali pošiljka ustreza trgovinskim dokumentom. Kadar se tak račun ne predloži ali če ne ustreza proizvodu, predloženemu carinskim organom, se namesto tega plača ustrezna protidampinška dajatev. |
| --- | --- |

(12)

Da bi Komisija lahko učinkovito spremljala izpolnjevanje zaveze s strani podjetij, kadar je zahtevek za sprostitev v prosti promet na podlagi zaveze predložen ustreznemu carinskemu organu, bo oprostitev dajatve možna le s predložitvijo računa, ki vsebuje vsaj podatke, navedene v Prilogi k Uredbi (ES) št. 991/2004. Ta raven obveščanja je potrebna, da lahko carinski organi z zadostno natančnostjo ugotovijo, ali pošiljka ustreza trgovinskim dokumentom. Kadar se tak račun ne predloži ali če ne ustreza proizvodu, predloženemu carinskim organom, se namesto tega plača ustrezna protidampinška dajatev.

| (13) | Na podlagi vsega zgoraj navedenega se ponudba zaveze šteje za sprejemljivo. |
| --- | --- |

(13)

Na podlagi vsega zgoraj navedenega se ponudba zaveze šteje za sprejemljivo.

| (14) | Sprejetje zaveze je omejeno na začetno obdobje šestih mesecev brez vpliva na običajno trajanje ukrepov in zaveza se po tem obdobju izteče, razen če Komisija meni, da je obdobje uporabe posebnih ukrepov primerno podaljšati za nadaljnjih šest mesecev – |
| --- | --- |

(14)

Sprejetje zaveze je omejeno na začetno obdobje šestih mesecev brez vpliva na običajno trajanje ukrepov in zaveza se po tem obdobju izteče, razen če Komisija meni, da je obdobje uporabe posebnih ukrepov primerno podaljšati za nadaljnjih šest mesecev –

SKLENILA:

Člen 1

Sprejme se zaveza, ki jo je ponudil spodaj navedeni proizvajalec izvoznik v zvezi s protidampinškim postopkom glede uvoza silicijevega karbida s poreklom iz Ukrajine.

| Država | Podjetje | Dodatna oznaka Taric |
| --- | --- | --- |
| Ukrajina | Proizvedla in izvozila javna delniška družba „Zaporozhsky Abrasivny Combinat“, Zaporožje, Ukrajina, prvi neodvisni stranki v Skupnosti, ki deluje kot uvoznik | A523 |

Država

Podjetje

Dodatna oznaka Taric

Ukrajina

Proizvedla in izvozila javna delniška družba „Zaporozhsky Abrasivny Combinat“, Zaporožje, Ukrajina, prvi neodvisni stranki v Skupnosti, ki deluje kot uvoznik

A523

Člen 1

Ta sklep začne veljati z dnem objave v Uradnem listu Evropske unije in ostane v veljavi za obdobje šestih mesecev.

V Bruslju, 18. maja 2004

Za Komisijo

Pascal LAMY

Član Komisije

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1.

1

(2)  UL L 77, 13.3.2004, str. 12.

2

(3)  UL L 125, 26.5.2000, str. 3.

3

(4)  UL L 182, 18.5.2004, str. 18.

4

(5)  UL C 70, 20.3.2004, str. 15.

5

---