# Eiropas Savienības C 280/2023

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 280 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 66. gadagājums2023. gada 9. augusts |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 280

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

66. gadagājums2023. gada 9. augusts

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2023/C 280/01 | Euro maiņas kurss – 2023. gada 8. augusts | 1 |

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2023/C 280/01

Euro maiņas kurss – 2023. gada 8. augusts

1

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2023/C 280/02 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.11130 — SONAE / BKCF / BKSA / UNIVERSO IME / JV) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 2 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2023/C 280/03 | Nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām | 4 |
| 2023/C 280/04 | Nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām | 8 |
| 2023/C 280/05 | Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu | 13 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2023/C 280/02

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.11130 — SONAE / BKCF / BKSA / UNIVERSO IME / JV) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

1

2

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2023/C 280/03

Nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

4

2023/C 280/04

Nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

8

2023/C 280/05

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

13

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 9.8.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 280/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 280/1

---

Euro maiņas kurss (1)

2023. gada 8. augusts

(2023/C 280/01)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,0944 |
| JPY | Japānas jena | 156,55 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4515 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,86158 |
| SEK | Zviedrijas krona | 11,7440 |
| CHF | Šveices franks | 0,9600 |
| ISK | Islandes krona | 144,90 |
| NOK | Norvēģijas krona | 11,2950 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 24,240 |
| HUF | Ungārijas forints | 388,50 |
| PLN | Polijas zlots | 4,4500 |
| RON | Rumānijas leja | 4,9498 |
| TRY | Turcijas lira | 29,5716 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,6827 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4755 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,5491 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,8116 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,4766 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 444,82 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 20,6870 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,8950 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 16 665,11 |
| MYR | Malaizijas ringits | 5,0151 |
| PHP | Filipīnu peso | 61,747 |
| RUB | Krievijas rublis | |
| THB | Taizemes bāts | 38,348 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 5,3970 |
| MXN | Meksikas peso | 18,8176 |
| INR | Indijas rūpija | 90,6614 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,0944

JPY

Japānas jena

156,55

DKK

Dānijas krona

7,4515

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,86158

SEK

Zviedrijas krona

11,7440

CHF

Šveices franks

0,9600

ISK

Islandes krona

144,90

NOK

Norvēģijas krona

11,2950

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

24,240

HUF

Ungārijas forints

388,50

PLN

Polijas zlots

4,4500

RON

Rumānijas leja

4,9498

TRY

Turcijas lira

29,5716

AUD

Austrālijas dolārs

1,6827

CAD

Kanādas dolārs

1,4755

HKD

Hongkongas dolārs

8,5491

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,8116

SGD

Singapūras dolārs

1,4766

KRW

Dienvidkorejas vona

1 444,82

ZAR

Dienvidāfrikas rands

20,6870

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,8950

IDR

Indonēzijas rūpija

16 665,11

MYR

Malaizijas ringits

5,0151

PHP

Filipīnu peso

61,747

RUB

Krievijas rublis

THB

Taizemes bāts

38,348

BRL

Brazīlijas reāls

5,3970

MXN

Meksikas peso

18,8176

INR

Indijas rūpija

90,6614

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 9.8.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 280/2 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 280/2

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.11130 — SONAE / BKCF / BKSA / UNIVERSO IME / JV)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2023/C 280/02)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | Sonae SGPS, S.A. (“Sonae”, Portugāle), ko kontrolē uzņēmums Efanor Investimentos, SGPS, SE (“Efanor”, Portugāle), |
| --- | --- |

—

Sonae SGPS, S.A. (“Sonae”, Portugāle), ko kontrolē uzņēmums Efanor Investimentos, SGPS, SE (“Efanor”, Portugāle),

| — | Bankinter Consumer Finance, E.F.C., S.A. (“BKCF”, Spānija), ko kontrolē Bankinter S.A. (“BKSA”, Spānija), |
| --- | --- |

—

Bankinter Consumer Finance, E.F.C., S.A. (“BKCF”, Spānija), ko kontrolē Bankinter S.A. (“BKSA”, Spānija),

| — | Universo IME S.A. (“Universo IME”, Portugāle), ko kontrolē Sonae, |
| --- | --- |

—

Universo IME S.A. (“Universo IME”, Portugāle), ko kontrolē Sonae,

| — | Universo GC – Gestão e Consultoria, S.A. (“Universo GC”, Portugāle), ko kontrolē Sonae. |
| --- | --- |

—

Universo GC – Gestão e Consultoria, S.A. (“Universo GC”, Portugāle), ko kontrolē Sonae.

Sonae un BKCF Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta un 3. panta 4. punkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār uzņēmumu Universo IME. Sonae uzņēmumā Universo IME pilnībā ieguldīs Universo GC.

Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas.

2.

| — | Sonae galvenokārt nodarbojas ar pārtikas un nepārtikas preču mazumtirdzniecību Portugālē un darbojas arī tādās nozarēs kā patērētāju finansēšana un apdrošināšana, nekustamais īpašums, elektroniskie sakari un IT; |
| --- | --- |

—

Sonae galvenokārt nodarbojas ar pārtikas un nepārtikas preču mazumtirdzniecību Portugālē un darbojas arī tādās nozarēs kā patērētāju finansēšana un apdrošināšana, nekustamais īpašums, elektroniskie sakari un IT;

| — | BKCF galvenokārt sniedz banku mazumtirdzniecības pakalpojumus Spānijā un Portugālē. Tas piedāvā arī banku pakalpojumus uzņēmumiem un ieguldījumu banku pakalpojumus, aktīvu pārvaldību, pensiju fondu pārvaldību, ieguldījumu pakalpojumus, apdrošināšanu un maksājumu kartes; |
| --- | --- |

—

BKCF galvenokārt sniedz banku mazumtirdzniecības pakalpojumus Spānijā un Portugālē. Tas piedāvā arī banku pakalpojumus uzņēmumiem un ieguldījumu banku pakalpojumus, aktīvu pārvaldību, pensiju fondu pārvaldību, ieguldījumu pakalpojumus, apdrošināšanu un maksājumu kartes;

| — | Universo IME sniedz maksājumu pakalpojumus patērētājiem, kredīta starpniecību trešo personu izsniegtiem patēriņa aizdevumiem un maksājumu darījumu pieņemšanu mazumtirgotājiem; |
| --- | --- |

—

Universo IME sniedz maksājumu pakalpojumus patērētājiem, kredīta starpniecību trešo personu izsniegtiem patēriņa aizdevumiem un maksājumu darījumu pieņemšanu mazumtirgotājiem;

| — | Universo GC sniedz pārvaldības un tirgvedības pakalpojumus un darbojas kā apdrošināšanas starpnieks dažādiem apdrošināšanas veidiem, tostarp patērētāju kredīta aizsardzības apdrošināšanai. |
| --- | --- |

—

Universo GC sniedz pārvaldības un tirgvedības pakalpojumus un darbojas kā apdrošināšanas starpnieks dažādiem apdrošināšanas veidiem, tostarp patērētāju kredīta aizsardzības apdrošināšanai.

3.

Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.11130 — SONAE / BKCF / BKSA / UNIVERSO IME / JV

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu vai pastu. Lūdzu, izmantojiet šādu kontaktinformāciju.

E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Pasta adrese:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

2

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 9.8.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 280/4 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 280/4

---

Nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2023/C 280/03)

Šī publikācija dod tiesības trīs mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas pret pieteikumu izteikt iebildumus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

VIENOTAIS DOKUMENTS

“Edremit Körfezi Yeşil Çizik Zeytini”

ES Nr.: PDO-TR-02398-12.4.2018

ACVN (X) AĢIN ( )

1.   Nosaukums

“Edremit Körfezi Yeşil Çizik Zeytini”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Dalībvalsts vai trešā valsts

Turcija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

Produkta veids

1.6. grupa. Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība

3.2.   Tā produkta apraksts, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Tā produkta apraksts, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

“Edremit Körfezi Yeşil Çizik Zeytini” ir galda olīvas, ko iegūst, šķirnes “Edremit” olīvās veicot iegriezumu un tās sālot. “Edremit Körfezi Yeşil Çizik Zeytini” īpašības ir aprakstītas tālāk.

Augļiem ir tālāk norādītās morfoloģiskās īpašības.

| Izmērs: | vidējs, pēc SOP (Starptautiskās Olīvu padomes standarts) |
| --- | --- |
| Svars (uz 100 gab.): | 43,77 –63,77  g |
| Tilpums (uz 100 gab.): | 43 –63  cm3 |
| Galda olīvu garums sālījumā: | 11,76 –13,76  mm |
| Galda olīvu platums sālījumā: | 6,15 –8,15  mm |
| Garuma un platuma attiecība: | 1,68 –1,88  mm |
| Kauliņu lielums augļos: | 14,00 –15,48  mm |
| Forma: | gandrīz apaļa, cilindriska |
| Gareniskā simetrija: | simetriski |
| Šķērseniskā simetrija: | simetriski |
| Lielākais diametrs: | tuvu vidusdaļai |
| Gals: | plakans vai apaļš, bez izliekuma |
| Kātiņa izgriezums: | vidū dziļš, šaurs, garenas formas, ar robotām malām |
| Augļu krāsa kokā: | no zaļas līdz sārtai, tipiska olīvu krāsa |
| Galda olīvu virsmas krāsa sālījumā: no bēšas līdz dzeltenai | |
| RAL 1001 , RAL 1002 , RAL 1003 , RAL 1004 , RAL 1018 , RAL 1027 (starptautiskie krāsu kodi) | |
| Zaļu augu poras: | vizuāli kā sīkas daļiņas |
| Svars (uz 100 gab.): | 355 –375  g |
| Virsma: | ar dziļām rievām un raupja |

Izmērs:

vidējs, pēc SOP (Starptautiskās Olīvu padomes standarts)

Svars (uz 100 gab.):

43,77 –63,77  g

Tilpums (uz 100 gab.):

43 –63  cm3

3

Galda olīvu garums sālījumā:

11,76 –13,76  mm

Galda olīvu platums sālījumā:

6,15 –8,15  mm

Garuma un platuma attiecība:

1,68 –1,88  mm

Kauliņu lielums augļos:

14,00 –15,48  mm

Forma:

gandrīz apaļa, cilindriska

Gareniskā simetrija:

simetriski

Šķērseniskā simetrija:

simetriski

Lielākais diametrs:

tuvu vidusdaļai

Gals:

plakans vai apaļš, bez izliekuma

Kātiņa izgriezums:

vidū dziļš, šaurs, garenas formas, ar robotām malām

Augļu krāsa kokā:

no zaļas līdz sārtai, tipiska olīvu krāsa

Galda olīvu virsmas krāsa sālījumā: no bēšas līdz dzeltenai

RAL 1001 , RAL 1002 , RAL 1003 , RAL 1004 , RAL 1018 , RAL 1027 (starptautiskie krāsu kodi)

Zaļu augu poras:

vizuāli kā sīkas daļiņas

Svars (uz 100 gab.):

355 –375  g

Virsma:

ar dziļām rievām un raupja

Olīvas novāc, kad olīvu gatavības indekss ir robežās no 1 līdz 3.

Sālījuma pH: 4,0–4,2

Sāls daudzums sālījumā: maks. 8 %

Citronskābes daudzums: maks. 1,5 %

Garša: timiāna, rūgto mandeļu, artišoka un Egejas jūras reģiona garšaugu garša. Rūgtenā garša nav pārāk intensīva, un smarža nav spēcīga. Olīvu aromāts sajūtams, tās košļājot, un tām ir skāba citrona mizas garša.

Smarža: sālījumā ir jūtama zāles un timiāna smarža. Aromāts atgādina pavasara ziedu aromātu.

Defekti (piem., mizas bojājumi ar vai bez mīkstuma izmaiņām, krokošanās, kātiņa klātbūtne un sēnīšu, baktēriju un/vai kukaiņu izraisīti bojājumi) ir pieļaujami ne vairāk kā 4 % apjomā.

Sālījumam jābūt tīram un dzidram.

Lai veicinātu un pagarinātu produkta derīguma termiņu, iepakojot var izmantot skābinātājvielas un/vai konservantus, piemēram, L-askorbīnskābi un citronskābi.

3.3.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Produktu ražo no vienas olīvu šķirnes (“Edremit”).

3.4.   Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Visi ražošanas procesa posmi (olīvu audzēšana, ražas novākšana un pārstrāde) ir jāveic 4. punktā aprakstītajā noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.5.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

Produktus — to svars ir no 0,5 kg līdz 14 kg — var iepakot pārtikas produktiem piemērotos iepakojumos.

3.6.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Uz “Edremit Körfezi Yeşil Çizik Zeytini” iepakojuma salasāmi un neizdzēšami ir jāuzdrukā šāda informācija:

| — | uzņēmuma nosaukums un adrese, saīsinātais nosaukums un adrese vai reģistrētā preču zīme, |
| --- | --- |

—

uzņēmuma nosaukums un adrese, saīsinātais nosaukums un adrese vai reģistrētā preču zīme,

| — | partijas numurs, |
| --- | --- |

—

partijas numurs,

| — | preces nosaukums “Edremit Körfezi Yeşil Çizik Zeytini”, |
| --- | --- |

—

preces nosaukums “Edremit Körfezi Yeşil Çizik Zeytini”,

| — | neto svars, |
| --- | --- |

—

neto svars,

| — | šāds logotips: |
| --- | --- |

—

šāds logotips:

Image 1

4.   Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Ģeogrāfiskais apgabals, kurā oficiāli ražo “Edremit Körfezi Yeşil Çizik Zeytini”, aptver šādu teritoriju: Edremitas [Edremit], Havranas [Havran], Burhanijes [Burhaniye], Gemečas [Gömeç] un Ajvalikas [Ayvalık] ilče (rajons) Balikesiras [Balıkesir] ilā (provincē) un šādi ciemati Čanakales [Çanakkale] ila Ajvadžikas [Ayvacık] ilčē: Adatepe, Ahmetçe, Babakale, Balabanlı, Bademli, Behram, Bektaş, Büyükhusun, Çamkalabak, Hüseyinfakı, Demirci, Kayalar, Paşaköy, Sazlı, Koyunevi, Kozlu, Kuruoba, Küçükkuyu, Kocaköy, Korubaşı, Tamış, Yeniçay un Yeşilyurt.

Edremit

Havran

Burhaniye

Gömeç

Ayvalık

Balıkesir

Çanakkale

Ayvacık

Adatepe

Ahmetçe

Babakale

Balabanlı

Bademli

Behram

Bektaş

Büyükhusun

Çamkalabak

Hüseyinfakı

Demirci

Kayalar

Paşaköy

Sazlı

Koyunevi

Kozlu

Kuruoba

Küçükkuyu

Kocaköy

Korubaşı

Tamış

Yeniçay

Yeşilyurt

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Olīvas Edremitas līča reģionā ir tradicionāla kultūra. “Edremit Körfezi Yeşil Çizik Zeytini” iegūst no šķirnes “Edremit” olīvkokiem; tā tiek uzskatīta par vienu no Turcijā pazīstamākajām šķirnēm. Šķirnes “Edremit” olīvas klasificē kā sārtas un zaļas olīvas ar iegriezumu. Edremitas līča reģions ir Turcijā nozīmīgs olīvkoku audzēšanas reģions, kur olīvkokus audzē plašā mērogā. Olīvkokus šajā reģionā audzē jau tūkstošiem gadu, un mūsdienās olīvkoku audzēšana ir nozīmīga saimnieciskā darbība.

Turcijas olīvkoku dārzi parasti atrodas piekrastē, kur valda Vidusjūras reģiona klimatiskie apstākļi. Ražu ietekmē gan dabas faktori, galvenokārt ģeomorfoloģija, augstums virs jūras līmeņa, augšanas vieta un slīpums, klimats, augsne, ūdens apstākļi, koku ziedēšanas un augļu nobriešanas periodiskums un koku vecums, gan cilvēkfaktori, piemēram, kopšana, apūdeņošana, apgriešana, kā arī ražas novākšanas laiks un veids. Zinātniski pētījumi liecina, ka Ziemeļegejas un Dienvidmarmaras reģionā valda olīvu attīstībai labvēlīgi apstākļi. Tā kā Edremitas līcis atrodas Ziemeļegejas reģionā, šis apgalvojums attiecas arī uz olīvkoku šķirni “Edremit”. Saskaņā ar citu pētījumu, rūpīgi kopjot šķirnes “Edremit” olīvkokus, tie aug strauji.

Reģiona ziemeļos un austrumos Kaz kalni mazina auksto gaisa masu nelabvēlīgo ietekmi ziemas mēnešos. Janvāris ir visaukstākais mēnesis Edremitas līcī; vidējā temperatūra ir aptuveni 7 °C, tādējādi ir viegli nodrošināt olīvkokiem nepieciešamo atvēsināšanu. Karstās vasaras ir svarīgas olīvkoku fizioloģiskās aktivitātes paātrināšanai un augļu attīstībai. Edremitas līča reģionā vidējā temperatūra ir aptuveni 27 °C, un tas veicina olīvu augšanu. Tas nodrošina, ka augļu rūgtenums un sīvums ir spēcīgs, bet līdzsvarots. Gadalaiku maiņa sekmē olīvu garšas un smaržas veidošanos.

Kaz

Ar skābekli bagātais un vēsais kalnu gaiss plūst uz jūru vērsto nogāžu (50 līdz 250 m augstumā) un šauro, dziļo ieleju un kanjonu virzienā. Tos izgrauzušas upes, kas sākas Kaz kalnos un ieplūst Edremitas līcī. Pa ceļam kalnu gaiss satiekas ar jodu saturošām gaisa straumēm no Edremitas līča Egejas jūrā. Līdzīgi apstākļi vērojami apgabalos starp Madra kalniem un Edremitas līci. Šā iemesla dēļ Edremitas līča reģionā audzētajām olīvām ir specifisks aromāts, garša un olīvu mīkstuma konsistence.

Kaz

Madra

Svarīga nozīme apgabala klimatisko apstākļu veidošanā ir ģeomorfoloģiskajām iezīmēm. Tāpat reljefs ietekmē arī augsni, veģetāciju un hidroloģiskās īpašības. Tas ir nozīmīgs faktors, kas nosaka Edremitas līcī audzēto olīvu kvalitāti. Nodrošinot atbilstošu augsnes struktūru un pietiekamu organiskās vielas daudzumu, olīvkoki tiek baroti, atrodas mitrumā un vēsumā. Jo kokiem mazāk stresa, jo olīvās izteiktāk jūtams zālei raksturīgais aromāts. Edremitas līcis atdziest, jo dienā vējš pūš no jūras puses, bet pēc saulrieta maina virzienu, tādējādi ziemeļu vējš no Kaz un Madra kalniem atdzesē olīvu laukus. Olīvām, kas nogatavojas lēni, ir plāna un izturīga miza. Tā kā kokiem nerodas sausuma izraisīts stress, kauliņš kļūst gluds, un tas Edremitas līča reģionā audzētās olīvas atšķir no citos olīvu audzēšanas apgabalos audzētām olīvām.

Kaz

Madra

Kalnos sniegot, uzkrājas pazemes ūdeņi. Vasarā laiks kļūst karsts. Šī sasilšana izraisa sniega kušanu. Sniega kušanas ūdeņi pa pazemi, bet tuvu zemes virsmai aizplūst līdz olīvkoku audzēm. Tā rodas ūdens rezerve vasarai.

Apūdeņošana ir īpaši svarīga kvalitātes un ražas nodrošināšanai pēc sausajām ziemām.

Apūdeņošanas ietekmē olīvas nogatavojoties kļūst lielākas, veidojas pareiza forma un tās saņem pietiekami daudz barības vielu no visiem attiecīgajiem elementiem (augsnes, klimata, vēja un ūdens rezervēm). Olīvkokiem arī ir mazāk stresa, tādējādi veidojas šā reģiona olīvām raksturīgais aromāts un garša. Olīvām piemīt pavasara ziediem raksturīgs aromāts. Sālījumā ir jūtama zāles un timiāna smarža.

Minētie apstākļi šajā reģionā audzētajām šķirnes “Edremit” olīvām piešķir specifisku (timiāna, rūgto mandeļu, artišoka un Egejas jūras reģiona garšaugu) aromātu un unikālu zaļo galda olīvu garšu, kas veidojas sālījumā. Fermentētā galaprodukta “Edremit Körfezi Yeşil Çizik Zeytini” augļu mīkstums ir mīkstāks un garšīgāks nekā citos reģionos audzētu olīvu mīkstums. Rūgtenā garša nav pārāk intensīva, un smarža nav spēcīga. Olīvu aromāts sajūtams, tās košļājot, un tām ir skāba citrona mizas garša. Galda olīvas nedrīkst smaržot vai garšot pēc sviesta, siera, sālsūdens vai trūdošas organiskās vielas, un sālījumam ir jābūt dzeramā ūdens kvalitātē.

Olīvas, kas tiek pakļautas minētajam procesam, sadala pēc izmēra. Pievērš uzmanību tam, lai nodrošinātu izmēru, kas atbilst 200 līdz 300 augļiem uz kilogramu. Olīvas iepako iepriekš sagatavotos traukos. Tās trīs nedēļas tur, tūlīt nepievienojot sāli un/vai mākslīgas skābinātājvielas. Trešās nedēļas beigās tās ievieto sālsūdenī, kas satur ne vairāk kā 8 % sāls. Tad olīvas sālsūdenī atstāj, lai tās iegūtu aromātu. Ik pēc 10 dienām tiek mainīts trauks un sālsūdens. Visi procesi, arī sālīšana, būtu jāveic 4. pantā norādītajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Galvenais faktors, kas “Edremit Körfezi Yeşil Çizik Zeytini” ražošanu padara atšķirīgu, ir dabiskā fermentācija. Olīvas tiek fermentētas bez cilvēka iejaukšanās vai ķīmiskas apstrādes, tādējādi ražošana turpinās vismaz sešus mēnešus pēc ražas novākšanas, jo pakāpeniski izskalojas rūgtums. Tomēr zināms rūgtenums galaproduktā joprojām saglabājas, un pēc tā var spriest, ka tikušas izmantotas svaigas un autentiskas olīvas.

Būtiska iezīme, kas raksturīga zaļajām galda olīvām ar iegriezumu, kuras ražotas, izmantojot minētajā reģionā audzētas olīvas, ir tāda, ka pēc fermentācijas beigām kauliņš ir viegli atdalāms no mīkstuma, turklāt uz kauliņa nepaliek mīkstuma atliekas. Cita būtiska īpašība ir tāda, ka, olīvas fermentējot, to miza kļūst citrondzeltena.

Kauliņš ir viegli atdalāms no mīkstuma. Kauliņš ir raupjš, bet uz mēles nerada nepatīkamas izjūtas.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

_

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

---

| 9.8.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 280/8 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 280/8

---

Nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2023/C 280/04)

Šī publikācija dod tiesības trīs mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas pret šo pieteikumu izteikt iebildumus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

VIENOTAIS DOKUMENTS

“Sel de l’Île de Ré” / “Fleur de sel de l’Île de Ré”

ES Nr.: PGI-FR-02782 — 2.7.2021

ACVN ( ) AĢIN (X)

1.   Nosaukums vai nosaukumi

“Sel de l’Île de Ré” / “Fleur de sel de l’Île de Ré”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Francija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

2.6. grupa. Sāls

3.2.   Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Apraksts pēc produkta kategorijas

A —   “Sel de l’Île de Ré”

“Sel de l’Île de Ré” kristālu veidā

Organoleptiskās īpašības

“Sel de l’Île de Ré” noformē pēc ievākšanas neapstrādātu kristālu veidā, ko plaši pieņemts saukt par rupjo sāli, vai smalkā sāls veidā, kad kristāli ir sadrupināti vai izsijāti. “Sel de l’Île de Ré” krāsa variē no pelēkas līdz baltai atkarībā no nešķīstošo daļiņu daudzuma produktā. Sālī klātesošo mikroorganismu dēļ tā krāsu var papildināt viegli sarkanīgi līdz dzeltenīgi toņi.

Fizikālās īpašības

Ievāktajiem kristāliem galvenokārt ir kubu vai to agregātu forma.

“Sel de l’Île de Ré” kristālu veidā ir sāls, kuram ievākšanas brīdī ir neviendabīgs graudu izmērs, kas var ļoti atšķirties dažādos ieguves sezonas brīžos un atkarībā no ūdens padeves sāls ieguves baseinā.

| — | Pēc ievākšanas neapstrādāta “Sel de l’Île de Ré” sāls, ko plaši pieņemts saukt par rupjo sāli, graudu izmērs: vismaz 90 % sāls graudu izmērs ir mazāks par 8 mm. |
| --- | --- |

—

Pēc ievākšanas neapstrādāta “Sel de l’Île de Ré” sāls, ko plaši pieņemts saukt par rupjo sāli, graudu izmērs: vismaz 90 % sāls graudu izmērs ir mazāks par 8 mm.

| — | Smalkā sāls graudu izmērs: vismaz 90 % sāls graudu izmērs ir mazāks par 2 mm. |
| --- | --- |

—

Smalkā sāls graudu izmērs: vismaz 90 % sāls graudu izmērs ir mazāks par 2 mm.

Sāls “Sel de l’Île de Ré” iepakošanas brīdī nesatur cietus un/vai asus svešķermeņus, kas lielāki par 7 mm.

Ķīmiskās īpašības

“Sel de l’Île de Ré” kristālu veidā ir nerafinēts, nemazgāts un bez piedevām. Iepakošanas brīdī:

| — | nešķīstošo daļiņu daudzums 100 g sāls nepārsniedz 0,75 g, |
| --- | --- |

—

nešķīstošo daļiņu daudzums 100 g sāls nepārsniedz 0,75 g,

| — | sāls mitruma līmenis nepārsniedz 10 %. |
| --- | --- |

—

sāls mitruma līmenis nepārsniedz 10 %.

“Sel de l’Île de Ré” presēta sāls veidā

Organoleptiskās īpašības

“Sel de l’Île de Ré” presētā veidā sastāv no presētiem kristāliem. Tā krāsa variē no pelēkas līdz baltai atkarībā no nešķīstošo daļiņu daudzuma produktā. Sālī klātesošo mikroorganismu dēļ tā krāsu var papildināt viegli sarkanīgi līdz dzeltenīgi toņi.

Fizikālās īpašības

“Sel de l’Île de Ré” presētā veidā noformē dažāda izmēra un formas blokos, kuru svars ir lielāks par 4 g.

Iepakošanas brīdī sāls “Sel de l’Île de Ré” presētā veidā nesatur cietus un/vai asus svešķermeņus, kas lielāki par 7 mm.

Ķīmiskās īpašības

“Sel de l’Île de Ré” presētā veidā ir nerafinēts, nemazgāts un bez piedevām. Iepakošanas brīdī:

| — | nešķīstošo daļiņu daudzums 100 g sāls nepārsniedz 0,75 g, |
| --- | --- |

—

nešķīstošo daļiņu daudzums 100 g sāls nepārsniedz 0,75 g,

| — | sāls mitruma līmenis nepārsniedz 5 %. |
| --- | --- |

—

sāls mitruma līmenis nepārsniedz 5 %.

B —   “Fleur de sel de l’Île de Ré”

Organoleptiskās īpašības

“Fleur de sel de l’Île de Ré” sastāv no viegliem un irdeniem sāls kristāliem, kas ievākšanas laikā peldējuši pa ūdens virsmu.

“Fleur de sel de l’Île de Ré” ir baltā krāsā, ko sālī klātesošo mikroorganismu dēļ var papildināt viegli sarkanīgi līdz dzeltenīgi toņi, kuri ar laiku kļūst bālāki.

Fizikālās īpašības

“Fleur de Sel de l’Île de Ré” kristāliem galvenokārt ir izdobtas un apvērstas piramīdas forma.

“Fleur de sel de l’Île de Ré” nesatur cietus un/vai asus svešķermeņus, kas lielāki par 5 mm.

“Fleur de l’Île de Ré” blīvums iepakošanas brīdī nepārsniedz 0,8.

Ķīmiskās īpašības

Iepakošanas brīdī “Fleur de sel de l’Île de Ré”:

| — | mitruma līmenis nepārsniedz 8 %, |
| --- | --- |

—

mitruma līmenis nepārsniedz 8 %,

| — | nešķīstošo daļiņu daudzums 100 g sālsziedu nepārsniedz 0,2 g. |
| --- | --- |

—

nešķīstošo daļiņu daudzums 100 g sālsziedu nepārsniedz 0,2 g.

3.3.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

___

3.4.   Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

“Sel de l’Île de Ré” / “Fleur de sel de l’Île de Ré” ražošanas un ievākšanas darbības notiek tikai ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.5.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

“Sel de l’Île de Ré” / “Fleur de sel de l’Île de Ré” iepakojumus identificē ar sāls partijas numuru.

3.6.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

___

4.   Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Ģeogrāfiskajā apgabalā ietverta šādu 10 pašvaldību teritorija:

Ars-en-Ré, Le Bois-Plage-en-Ré, La Couarde-sur-Mer, La Flotte, Loix, Les Portes-en-Ré, Rivedoux-Plage, Saint-Clément-des-Baleines, Saint-Martin-de-Ré, Sainte-Marie-de-Ré.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

“Sel de l’Île de Ré” / “Fleur de sel de l’Île de Ré” ir jūras sāls, ko uz salas ar rokām ievāc pēc jūras ūdens dabīgas iztvaikošanas sāls ieguves baseinos, kuros izmanto īpašu, gravitācijas noteiktu ūdens padevi un kuriem dabīgi ir māla dibens.

“Sel de l’Île de Ré” / “Fleur de sel de l’Île de Ré” raksturiezīmes un reputācija ir radušās, apvienojoties dabas — it īpaši klimatiskajiem un morfoloģiskajiem — faktoriem, kas raksturīgi Rē salai [Île de Ré], un zinātībai, ko kopš 12. gadsimta izkopuši salas sāls ieguvēji.

Rē ir salīdzinoši līdzena, zema sanešu veidota sala, kas atrodas dažu kilometru attālumā no Larošelas [La Rochelle] piekrastes un atdala Pertī Bretona [Pertuis Breton] jūras šaurumu ziemeļos no Pertī d’Antioša [Pertuis d’Antioche] jūras šauruma dienvidos.

Rē salai raksturīgas zemas kaļķakmens plakankalnes savienojumā ar sāļo purvu zonām. Rē sala ir izveidojusies no trīs senām saliņām (Rē, Arsa [Ars] un Luā [Loix]), kas bijušas Onisa [Aunis] kaļķakmens plakankalnes sastāvdaļa. Pakāpeniski tās kopā savienoja smilšu un oļu strēles un sanešu uzkrājumi Fjērdarsas [Fier d’Ars] un Fosdeluā [Fosse de Loix] ieplakā, līdz ar to izveidojot plašas sāļo purvu teritorijas. Saneši, kas dabīgi uzkrājās šajos purvos, it īpaši Flandrijas ledāju atkāpšanās posmā, laika gaitā kļuva par mālainu, gliemežvākiem pilnu zemi jeb “brī zemi” [terre de bri], un no tiem iegūstams pelēks un blīvs māls, ko uz salas sauc par bric. No šiem dažādajiem posmiem ir radusies ainava bez izteikta reljefa, kuras augstākais punkts nepārsniedz 20 metrus.

Rē sala atrodas Atlantijas okeānā, kura plūdmaiņu cikls atkārtojas dienā divas reizes. Spēcīgākajās plūdmaiņās plūdmaiņu amplitūda var sasniegt 5–6 metrus.

Rē salas mezoklimatam raksturīgs liels vidējais saulaino stundu skaits gadā (2 250 stundu saules gaismas gadā saskaņā ar Larošelas meteoroloģisko novērojumu stacijas datiem) un neliels nokrišņu daudzums — vidēji 712 mm gadā vidēji 113 nokrišņu dienās (Météo France vidējie rādītāji par 1981.–2010. gadu Kuardsīrmērā [Couarde-sur-Mer]). Turklāt temperatūras un mitruma atšķirības naktīs un dienās nav lielas. Gaisa apmaiņa ir aktīva un regulāra, mijoties brīzēm un okeāna cikloniem, kas no ziemeļrietumiem atnes spēcīgākus vējus.

Lai iegūtu ražošanā izmantojamas platības, cilvēks ir pārveidojis Rē salu, līžot līdumus un pilnveidojot dažādus šīs teritorijas apgabalus.

Rē salas sāls ieguves baseini tika izveidoti 12. gadsimtā (1191. gadā) pēc Senmišelanlermas [Saint-Michel-en-l’Herm] mūku — Arsas un Luā salas feodālo senjoru — ierosinājuma.

Sāls ieguves teritorijas paplašināšana turpinājās, pēc Rē salas un Larošelas ievērojamo protestantu iniciatīvas enerģiski atsākot veidot aizsprostus un sāls ieguves baseinus ap Fjēru [Fier]. Augstāko punktu sāls ražošana Rē salā sasniedza 19. gadsimta vidū, kad sāls ieguves baseinu kopējā platība bija 1 550 ha un gadā tika iegūts 31 750 tonnu sāls, kas tādējādi kļuva par vienu no salas attīstības pamatakmeņiem (Tardy, 1987). Šī sāls ieguves baseinu zona, kas pielāgota sāls ieguvei, mūsdienās aizņem aptuveni 20 % salas kopējās platības. Šī antropogēnā vide ļoti ietekmē salas ainavu un tēlu.

Mūsdienās Rē salas sāls ieguves baseinu darbība un sāls ievākšanas metodes ir tādas pašas, kādas tās bija salas sāls ieguves vēstures augstākajā punktā (19. gadsimts).

Gravitācijas noteiktās ūdens padeves pārvaldīšana prasa precīzu zinātību un ir noteicoša “Sel de l’Île de Ré” / “Fleur de sel de l’Île de Ré” ražošanā. Sāls ieguvējam ir jāzina sava sāls ieguves baseina raksturiezīmes, lai spētu tajā labi pārvaldīt ūdens režīmu, nodrošināt labu ūdens iztvaikošanu un tādējādi optimizēt sāls un sālsziedu ražošanu.

Sāls ieguvēji strādā pēc sentēvu metodēm un izmanto tradicionālos darbarīkus (boguette, rouable, simoussi, souvron u. c.), kas ir piemēroti sāls ieguves baseinu uzturēšanai, sāls ievākšanai ar rokām un dienišķai sālsziedu ievākšanai.

“Sel de l’Île de Ré” ir raksturīga pelēka līdz balta krāsa, ko var papildināt viegli dzeltenīgi līdz sarkanīgi toņi. Ievākšanas brīdī lielākajai daļai šo kristālu ir kuba forma, un tos tirgo galvenokārt šajā formā, vai arī ir iespējams tos sadrupināt, izsijāt vai presēt.

“Fleur de sel de l’Île de Ré” ir baltā krāsā, ko var papildināt viegli sarkanīgi līdz dzeltenīgi toņi, kuri ar laiku kļūst bālāki.

Tas sastāv no viegliem un irdeniem sāls kristāliem, kuru lielākajai daļai ir izdobtas un apvērstas piramīdas forma un kuri ievākšanas laikā peldējuši pa ūdens virsmu.

“Sel de l’Île de Ré” / “Fleur de sel de l’Île de Ré” nemazgā, un produktu nebagātina.

“Sel de l’Île de Ré” / “Fleur de sel de l’Île de Ré” raksturiezīmes ir galvenokārt radušās, apvienojoties Rē salas dabas faktoriem un zinātībai, ko izkopuši salas sāls un sālsziedu ieguvēji.

Sāls ieguves baseinu attīstīšana Rē salā, kuras nolūkā tika labiekārtotas un nolīstas ieguves baseinu zonas, ir pastiprinājusi salas sākotnējo specifisko mezoklimatu, kas īpaši veicina iztvaikošanu. Lielais saulaino stundu skaits, jūras un krasta brīžu mija, kā arī ierobežotais nokrišņu daudzums veido sāls un sālsziedu ražošanai labvēlīgus apstākļus. Sāls ieguves baseinu māls, kas ir necaurlaidīgs materiāls, atdod uzņemto saules siltumu, palielinot koncentrācijas baseinu efektivitāti. No šā īpaši cietā māla produkts iegūst nelielu nešķīstošo daļiņu saturu, kas nosaka sāls īpašo krāsu (no pelēkas līdz baltai). Savukārt sarkanīgie līdz dzeltenīgie toņi, kas dažkārt sālim piemīt, ir saistīti ar videi raksturīgo mikroorganismu klātbūtni.

Sāls ieguvējs ir pratis pastāvošos vides apstākļus izmantot savā labā, jo bija attīstījis īpašu zinātību par teritorijas ierīkošanu, ūdens padevi sāls ieguves baseinos, īpašu darbarīku izmantošanu un ievākšanas intervāliem. Šī Rē salas sāls ieguves zinātība iekļaujas gadiem pārmantotās tradīcijās un palīdz veidot šā sāls raksturiezīmes. Sāls ieguves baseini, kuriem dabīgi ir māla dibens, ir izveidoti tā, lai dabīgi uzņemtu jūras ūdeni un regulētu gravitācijas noteikto ūdens padevi. Sāls ieguvējs prot jūras ūdeni pārvaldīt, sākot no jūras ūdens ieplūdes rezervuāra [vasais] līdz ūdens iztvaikošanas dīķiem [aires saunantes], un tādējādi veicināt jūras ūdens iztvaikošanu un kristalizēšanos, lai iegūtu sāli un sālsziedus.

Ar rokām ievāktajam sālim “Sel de l’Île de Ré” ir neviendabīgs graudu izmērs. Šā lielā neviendabīguma dēļ, kas raksturīgs ar rokām un saskaņā ar Atlantijas okeāna sāls ieguvēju tradicionālo zinātību ievāktajam sālim, graudu izmēra augšējā robeža ir augstāka nekā lielākajai daļai mehāniski ievāktā sāls.

Papildus konkrētiem gaisa vides apstākļiem (viegls vējš, saule un mitruma un lietus trūkums) sālsziedu ražošanai ir nepieciešama arī ūdens vides apstākļu pārvaldības prasme un vēl precīzākas to ievākšanas darbības. Ūdenim jābūt seklam, lai sālsziedi varētu brīvi peldēt pa virsmu un tos varētu uzmanīgi ievākt.

Vides fizisko un klimatisko apstākļu kopums, kā arī sāls ieguvēja zinātība ļauj ražot un ievākt tādu sāli un sālsziedus, kuriem piemītošo raksturiezīmju dēļ nav vajadzīga ne mazgāšana, ne bagātināšana.

Vairāk nekā 800 gadu sāls ražošana ir bijusi Rē salas ekonomikas balsts gan reģionālos, gan tālākos komercdarījumos. Daudzos senos rakstiskajos avotos no 15. gadsimta līdz Lielajai franču revolūcijai un pēc tam 20. gadsimta sākumā pieminēta sāls ražošana Rē salā, kā arī tā tirdzniecība gan valsts robežās, gan ārpus tām.

Katru gadu sālim “Sel de l’Île de Ré” tiek veltīta plašsaziņas līdzekļu uzmanība gan presē, gan televīzijā (Sud-Ouest, 1986, Le Figaro, 2012, France 3, 2017, utt.).

Arī “Fleur de sel de l’Île de Ré” ir pieminēts daudzos plašsaziņas līdzekļos (New York Time, 2012, Le Point, 2017, France Inter, 2021, utt.). Tas pieminēts arī attiecīgā reģiona recepšu grāmatās, it īpaši Bahic grāmatā Le sel de l’Île de Ré (2015. gads).

Visbeidzot, kopš sāls ražošanas atdzīvināšanas 20. gadsimta beigās sāls “Sel de l’Île de Ré” / “Fleur de sel de l’Île de Ré” ieguve ir piedzīvojusi būtisku izaugsmi.

Šī produkta reputācija ir pārsniegusi Francijas robežas, jo “Sel de l’Île de Ré” / “Fleur de sel de l’Île de Ré” eksportē gan uz Eiropu, gan arī uz Ziemeļameriku un Dienvidameriku, uz Āziju un uz dažām Tuvo Austrumu zemēm. Par šo starptautisko apriti liecina raksti plašsaziņas līdzekļos: Sud-Ouest, 1987, New York Time, 2012, ARD, 2021, u. c.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

https://extranet.inao.gouv.fr/fichier/CDC-SFdSRe2211.pdf

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

---

| 9.8.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 280/13 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 280/13

---

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2023/C 280/05)

Šis paziņojums publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1) 17. panta 5. punktu.

STANDARTA GROZĪJUMA APSTIPRINĀŠANAS PAZIŅOJUMS

“Utiel-Requena”

PDO-ES-A0874-AM02

Paziņojuma datums: 2023. gada 9. maijs

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1.   Uzlabots vīnu apraksts

APRAKSTS

| A) | Pievienotas īpašas vīna kategorijas saskaņā ar aprakstu, kas sniegts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VIII pielikuma II daļā. |
| --- | --- |

A)

Pievienotas īpašas vīna kategorijas saskaņā ar aprakstu, kas sniegts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VIII pielikuma II daļā.

| B) | Attiecībā uz spirta koncentrāciju vīniem, kuriem izmanto īpašus apzīmējumus, tagad spāņu valodā “faktiskās spirta koncentrācijas” izteikšanai lieto citu formulējumu.
  Šis grozījums attiecas uz specifikācijas 2. punktu, bet vienoto dokumentu neietekmē.
  Tas ir standarta grozījums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pantu, jo ietver tikai juridisku iemeslu dēļ veiktus pielāgojumus, kas Savienības grozījumu sarakstā nav iekļauti. Šajā konkrētajā gadījumā neviena vīnkopības produktu kategorija nav mainīta, svītrota vai pievienota: ar ACVN apzīmētā vīna veidi joprojām ir tie paši, bet specifikācijā tagad ir norādīta kategorija, pie kuras tie pieder. Netiek ietekmēts arī aizsargātais cilmes vietas nosaukums, kā arī nepastāv iespēja, ka saikne tiktu padarīta par spēkā neesošu. |
| --- | --- |

B)

Attiecībā uz spirta koncentrāciju vīniem, kuriem izmanto īpašus apzīmējumus, tagad spāņu valodā “faktiskās spirta koncentrācijas” izteikšanai lieto citu formulējumu.

Šis grozījums attiecas uz specifikācijas 2. punktu, bet vienoto dokumentu neietekmē.

Tas ir standarta grozījums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pantu, jo ietver tikai juridisku iemeslu dēļ veiktus pielāgojumus, kas Savienības grozījumu sarakstā nav iekļauti. Šajā konkrētajā gadījumā neviena vīnkopības produktu kategorija nav mainīta, svītrota vai pievienota: ar ACVN apzīmētā vīna veidi joprojām ir tie paši, bet specifikācijā tagad ir norādīta kategorija, pie kuras tie pieder. Netiek ietekmēts arī aizsargātais cilmes vietas nosaukums, kā arī nepastāv iespēja, ka saikne tiktu padarīta par spēkā neesošu.

PAMATOJUMS

Attiecībā uz A) punktu: specifikācijas saskaņošana ar Deleģētās regulas (ES) 2019/33 4. panta 1. punktu. Attiecībā uz B) punktu: specifikācijas saskaņošana ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 II pielikuma IV daļu un Īstenošanas regulas (ES) 2019/34 20. pantu.

2.   Sīkāks sārtvīnu organoleptisko īpašību apraksts

Apraksts

Ir uzlabots šo vīnu vizuālais apraksts. Tagad to aprakstā ir norādīts, ka tie ir violeti rozā līdz oranži rozā krāsā. Iepriekšējā aprakstā bija norādīts tikai tas, ka tie gatavoti no šķirnes “Bobal” vīnogām, un vispārīgi minēts, ka tie ir dzīvīgos rozā toņos. Smaržas aprakstā ir svītrots teksts par to, ka savdabīga šo vīnu iezīme ir aveņu smarža.

Šis grozījums attiecas uz specifikācijas 2. punktu un vienotā dokumenta 4.3. punktu.

Tas ir standarta grozījums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pantu, jo nav iekļauts Savienības grozījumu sarakstā. Šajā konkrētajā gadījumā neviena vīnkopības produktu kategorija nav mainīta, svītrota vai pievienota. Netiek ietekmēts arī aizsargātais cilmes vietas nosaukums, nepastāv iespēja, ka saikne varētu tikt padarīta par spēkā neesošu, un nav saistītu ierobežojumu attiecībā uz produkta laišanu tirgū.

PAMATOJUMS

Šā grozījuma mērķis ir sniegt sīkāku aprakstu par tādu sārtvīnu organoleptiskajām īpašībām, kurus apzīmē ar ACVN “Utiel-Requena”. Mūsu vīnu izskats tagad ir aprakstīts visā to daudzveidībā, kas ir tehnikas attīstības un izmantoto vīnogu rezultāts. Šis grozījums nodrošina to, ka var izcelt krāsu diapazonu. No smaržas apraksta ir svītrota aveņu smarža, jo tā nav raksturīga ar šo cilmes vietas nosaukumu apzīmētajiem vīniem. Šādas smaržas nav pat vīniem, kas ražoti no dažu tradicionālo šķirņu vīnogām.

3.   Sīkāks kvalitatīvu dzirkstošo baltvīnu un sārtvīnu organoleptisko īpašību apraksts

APRAKSTS

Aprakstā tagad ir minēta dominējošā nots, kas atgādina saskari ar nogulsnēm. Specifikācijas sākotnējā redakcijā tā nebija minēta. Tomēr tā ir ievērojama organoleptiskā īpašība, kas piemīt šāda veida baltvīnam un sārtvīnam.

Šis grozījums attiecas uz specifikācijas 2. punktu un vienotā dokumenta 4.4. punktu.

Tas ir standarta grozījums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pantu, jo nav iekļauts Savienības grozījumu sarakstā. Šajā konkrētajā gadījumā neviena vīnkopības produktu kategorija nav mainīta, svītrota vai pievienota. Netiek ietekmēts arī aizsargātais cilmes vietas nosaukums, nepastāv iespēja, ka saikne varētu tikt padarīta par spēkā neesošu, un nav saistītu ierobežojumu attiecībā uz produkta laišanu tirgū.

PAMATOJUMS

Mērķis ir produkta aprakstā sniegt sīkāku informāciju. Tas ir tāpēc, ka šā cilmes vietas nosaukuma pārbaudes struktūras degustatoru komisija konstatēja, ka baltvīnos un sārtvīnos ir sajūtama to saskare ar nogulsnēm.

4.   Noteikts produkta maksimālais ražas iznākums

APRAKSTS

Iedaļā par īpašajām vīndarības metodēm ir norādīts, ka maksimālais pieļaujamais vīnogu pārstrādes vīnā daudzums ir 74 litri vīna no katriem 100 litriem [sic] novākto vīnogu.

Šis grozījums attiecas uz specifikācijas 3. punktu un vienotā dokumenta 5.1. punktu.

Tas ir standarta grozījums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pantu, jo nav iekļauts Savienības grozījumu sarakstā. Šajā konkrētajā gadījumā neviena vīnkopības produktu kategorija nav mainīta, svītrota vai pievienota. Netiek ietekmēts arī aizsargātais cilmes vietas nosaukums, nepastāv iespēja, ka saikne varētu tikt padarīta par spēkā neesošu, un nav saistītu ierobežojumu attiecībā uz vīnu ar šo ACVN laišanu tirgū.

PAMATOJUMS

Atļautais ražas iznākums ir norādīts kā īpaša vīndarības metode saskaņā ar ražām, kas noteiktas specifikācijas 5. iedaļā. Ražas iznākums specifikācijā jau bija minēts kilogramos no hektāra un hektolitros no hektāra. Tagad tas ir tikai skaidri noteikts.

5.   Ieviestas jaunas vitis vinifera šķirnes un uzskaitītas galvenās šķirnes īpašā apzīmējuma “superior” izmantošanai

APRAKSTS

Sarkanogu šķirņu klāstā ir iekļautas šķirnes “Graciano” un “Monastrell”. Baltogu šķirņu klāstā ir iekļautas šķirnes “Viognier”, “Xarel-lo”, “Godello”, “Garnacha Blanca”, “Albariño” un “Tortosí”. Tagad ir norādīts, kuras ir galvenās šķirnes un kuras ne.

Šis grozījums attiecas uz specifikācijas 6. punktu un vienotā dokumenta 7. punktu.

Tas ir standarta grozījums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pantu, jo nav iekļauts Savienības grozījumu sarakstā. Šajā konkrētajā gadījumā neviena vīnkopības produktu kategorija nav mainīta, svītrota vai pievienota. Netiek ietekmēts arī aizsargātais cilmes vietas nosaukums, nepastāv iespēja, ka saikne varētu tikt padarīta par spēkā neesošu, un nav saistītu ierobežojumu attiecībā uz vīnu ar šo ACVN laišanu tirgū.

PAMATOJUMS

Visas specifikācijā iekļautās jaunās šķirnes tiek audzētas ar ACVN “Utiel-Requena” apzīmētā produkta ražošanas apgabalā. No [specifikācijai] jaunpievienotajām šķirnēm — atsevišķām šķirnēm vai to maisījumiem — apgabalā vēsturiski ir ražoti kvalitatīvi vīni, un tas nozīmē, ka šīs šķirnes tajā ir labi iesakņojušās. Tāpēc varam atzīt minēto šķirņu vīnogu audzēšanas tradīciju šajā apgabalā un līdz ar to uz tām attiecināt ACVN nodrošināto aizsardzību.

Šķirnes “Graciano” vīnogas jau izmantoto šķirņu vīnogām piešķir struktūru un aromātiskumu. “Monastrell” ir tipiska Vidusjūras vīnogu šķirne, kas pašreizējos klimata pārmaiņu apstākļos pielāgojas ar cilmes vietas nosaukumu apzīmētā produkta ražošanas apgabala klimatiskajiem apstākļiem. Baltogu šķirnes “Viognier” un “Tortosí” šajā apgabalā ir izmantotas jau ilgi. Tāpēc ir lietderīgi atzīt, ka tās ir piemērotas ar ACVN apzīmētu vīnu ražošanai. Arī šķirne “Xarel-lo” ir apgabala vietējā šķirne. Tā ir pielāgojusies reljefam un nodrošina tik lieliskus rezultātus, ka tagad jau ir kļuvusi par tradicionālu vīnogu šķirni. Ir pierādījies, ka gan šķirnei “Godello”, gan šķirnei “Albariño”, kas tradicionāli stādītas šajā apgabalā, piemīt īpašības, kuras atspoguļo vietējo kvalitatīvo baltvīnu būtību. To pašu var teikt par šķirni “Garnacha Blanca”, kas jau tika izmantota, lai uzlabotu citus vīnus, piešķirot tiem struktūru un miesīgumu.

Vajadzība noteikt galvenās šķirnes ir saistīta ar prasību izmantot konkrētas šķirnes, lai vīnus varētu apzīmēt ar īpašo apzīmējumu “Superior”. Šis grozījums attiecas uz specifikācijas 8. punkta H) apakšpunkta “Īpašie un tradicionālie apzīmējumi” ii) punktu. Tas ir ražošanas nosacījumu atjauninājums.

6.   Uzlabojumi iedaļas par saikni tekstā

APRAKSTS

Iepriekšējās specifikācijas iedaļas par saikni apakšiedaļā “Cilvēkfaktori” bija norādīts, ka ar ACVN “Utiel-Requena” apzīmētā produkta ražošanas apgabalu ir paredzēts iekļaut kategorijā “Vīnkopības ainava”, iesniedzot pieteikumu UNESCO Pasaules mantojuma statusa piešķiršanai. Pašreiz šis vīnkopības apgabals ir iekļauts indikatīvajā sarakstā iedaļā “Vīns Ibērijā”. Papildus tam ir atjaunināts vīnkopju skaits, uzskaitītas jaunās šķirnes, vīnu apraksts ir pielāgots izmaiņām vīnu organoleptiskajās īpašībās, un iedaļā par cēlonisko saikni minēti arī desertvīni.

Šis grozījums attiecas uz specifikācijas 7. punktu, bet vienoto dokumentu neietekmē.

Tas ir standarta grozījums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pantu, jo nav iekļauts Savienības grozījumu sarakstā. Šajā konkrētajā gadījumā neviena vīnkopības produktu kategorija nav mainīta, svītrota vai pievienota. Netiek ietekmēts arī aizsargātais cilmes vietas nosaukums, nepastāv iespēja, ka saikne varētu tikt padarīta par spēkā neesošu, un nav saistītu ierobežojumu attiecībā uz vīnu ar šo ACVN laišanu tirgū.

PAMATOJUMS

Esam izmantojuši iespēju atjaunināt informāciju par saikni. Papildus tam ir labots netīšais desertvīnu izlaidums.

7.   Prasības attiecībā uz glabāšanu pagrabā

APRAKSTS

Uzskata, ka ir lietderīgi specifikācijā iekļaut precizējumu par vīnu ar ACVN glabāšanu pagrabos. Vīnus glabā ražošanas apgabalā, tomēr, ievērojot paredzētās tiesības un veicot atbilstīgas pārbaudes, arī turpmāk tiks atļauta to glabāšana pagrabos ārpus apgabala, kurā ražo ar ACVN apzīmēto produktu. Tas pats attiecas uz bodegas de embotellado — vīna pagrabiem, kuros ir pudeļu pildīšanas iekārtas, — ja vien tiem piešķirta atļauja pirms 2011. gada decembra. Virsraksts “Vīnu pildīšana pudelēs” ir aizstāts ar virsrakstu “Vīnu pildīšana pudelēs un glabāšana pagrabos”.

Grozījums ietekmē specifikācijas 8. punkta F) apakšpunktu, kas, svītrojot 8. punkta E) apakšpunktu, kurā bija minēti novecojuši tiesību akti, kļuvis par 8. punkta E) apakšpunktu. Vienoto dokumentu šis grozījums neietekmē.

Tas ir standarta grozījums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pantu, jo nav iekļauts Savienības grozījumu sarakstā. Šajā konkrētajā gadījumā neviena vīnkopības produktu kategorija nav mainīta, svītrota vai pievienota. Netiek ietekmēts arī aizsargātais cilmes vietas nosaukums, nepastāv iespēja, ka saikne varētu tikt padarīta par spēkā neesošu, un nav saistītu ierobežojumu attiecībā uz vīnu ar šo ACVN laišanu tirgū.

PAMATOJUMS

Pagrabā turamos vīnus glabā ģeogrāfiskajā apgabalā — vīna pagrabos, kuriem jābūt reģistrētiem. Mērķis ir atvieglot patērētāja interesēs veiktu pārbaudi, lai garantētu vīnu autentiskumu un kvalitāti.

8.   Uzlaboti marķēšanas noteikumi

APRAKSTS

Svītrota prasība par to, ka pirms etiķešu laišanas apgrozībā tās jāapstiprina. Tagad tās pēc izvēles var iesniegt pārvaldes struktūrai, kura var sniegt nesaistošus komentārus, neskarot tiesību aktus, kas piemērojami apgrozībā laistajām etiķetēm. Operatori ir atbildīgi par to, lai etiķetes nemulsinātu patērētājus.

Šis grozījums ietekmē specifikācijas 8. punkta G) apakšpunktu (tagad — 8. punkta F) apakšpunktu), bet vienoto dokumentu neietekmē.

Tas ir standarta grozījums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pantu, jo nav iekļauts Savienības grozījumu sarakstā. Šajā konkrētajā gadījumā neviena vīnkopības produktu kategorija nav mainīta, svītrota vai pievienota. Netiek ietekmēts arī aizsargātais cilmes vietas nosaukums, nepastāv iespēja, ka saikne varētu tikt padarīta par spēkā neesošu, un nav saistītu ierobežojumu attiecībā uz vīnu ar šo ACVN laišanu tirgū.

PAMATOJUMS

Šīs izmaiņas bija vajadzīgas, lai ievērotu 2013. gada 9. decembra Likuma Nr. 20/2013 par tirgus vienotības nodrošināšanu 17. pantu, jo trūka “nepieciešamības un samērīguma principu”.

9.   Izmaiņas prasībās par konkrētiem etiķetēs izmantotiem apzīmējumiem

APRAKSTS

Izlabota kļūda, kas saistīta ar iepriekš minēto tiesību aktu, proti, atsauce uz Regulas (ES) Nr. 1308/2013 93. pantu ir aizstāta ar atsauci uz tās 112. panta a) punktu. Papildus tam ir grozītas prasības attiecībā uz šādiem etiķetēs izmantotiem apzīmējumiem:

| — | “Superior”: svītrota atsauce uz noteikumu, kas vairs nav spēkā, un norādīts, ka vīnam ir jāpiemīt “augstākās kvalitātes” organoleptiskajām īpašībām, |
| --- | --- |

—

“Superior”: svītrota atsauce uz noteikumu, kas vairs nav spēkā, un norādīts, ka vīnam ir jāpiemīt “augstākās kvalitātes” organoleptiskajām īpašībām,

| — | “Madurado” [izturēts] vai “Madurado en barrica” [izturēts mucā]: iekļauta prasība, ka vīnam jāpiemīt organoleptiskajām īpašībām, kas apliecina, ka tas bijis saskarē ar koksni, |
| --- | --- |

—

“Madurado” [izturēts] vai “Madurado en barrica” [izturēts mucā]: iekļauta prasība, ka vīnam jāpiemīt organoleptiskajām īpašībām, kas apliecina, ka tas bijis saskarē ar koksni,

| — | “Reserva” un “Gran Reserva”: labots formulējums, lai tas atbilstu šā apzīmējuma definīcijai valsts tiesību aktos, |
| --- | --- |

—

“Reserva” un “Gran Reserva”: labots formulējums, lai tas atbilstu šā apzīmējuma definīcijai valsts tiesību aktos,

| — | “Bobal Alta Expresión” [pilnīga “Bobal” izpausme]: to vīnogulāju minimālais vecums, no kuriem iegūst vīnogas, ir palielināts no 35 līdz 50 gadiem.
  Šis grozījums ietekmē specifikācijas 8. punkta H) apakšpunktu (tagad — 8. punkta G) apakšpunktu) un vienotā dokumenta 9. punktu.
  Tas ir standarta grozījums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pantu, jo nav iekļauts Savienības grozījumu sarakstā. Šajā konkrētajā gadījumā neviena vīnkopības produktu kategorija nav mainīta, svītrota vai pievienota. Netiek ietekmēts arī aizsargātais cilmes vietas nosaukums, nepastāv iespēja, ka saikne varētu tikt padarīta par spēkā neesošu, un nav saistītu ierobežojumu attiecībā uz vīnu ar šo ACVN laišanu tirgū. |
| --- | --- |

—

“Bobal Alta Expresión” [pilnīga “Bobal” izpausme]: to vīnogulāju minimālais vecums, no kuriem iegūst vīnogas, ir palielināts no 35 līdz 50 gadiem.

Šis grozījums ietekmē specifikācijas 8. punkta H) apakšpunktu (tagad — 8. punkta G) apakšpunktu) un vienotā dokumenta 9. punktu.

Tas ir standarta grozījums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pantu, jo nav iekļauts Savienības grozījumu sarakstā. Šajā konkrētajā gadījumā neviena vīnkopības produktu kategorija nav mainīta, svītrota vai pievienota. Netiek ietekmēts arī aizsargātais cilmes vietas nosaukums, nepastāv iespēja, ka saikne varētu tikt padarīta par spēkā neesošu, un nav saistītu ierobežojumu attiecībā uz vīnu ar šo ACVN laišanu tirgū.

PAMATOJUMS

Labots formulējums un precizētas un uzlabotas prasības attiecībā uz apzīmējumiem.

Konkrēti, attiecībā uz apzīmējumu “Bobal Alta Expresión” — vīndārzi faktiski ir vecāki par 50 gadiem. Lai gan tie atbilst pašreizējai prasībai “vecāki par 35 gadiem”, ar grozījumu šo prasību padara daudz precīzāku, un tā labāk atspoguļo situāciju.

10.   Atjaunināta informācija par kompetento iestādi un pārbaudes struktūru

APRAKSTS

Atjaunināta informācija par kompetento iestādi un deleģēto pārbaudes struktūru.

Šis grozījums ietekmē specifikācijas 9. punktu, bet vienoto dokumentu neietekmē.

Tas ir standarta grozījums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pantu, jo nav iekļauts Savienības grozījumu sarakstā. Šajā konkrētajā gadījumā neviena vīnkopības produktu kategorija nav mainīta, svītrota vai pievienota. Netiek ietekmēts arī aizsargātais cilmes vietas nosaukums, nepastāv iespēja, ka saikne varētu tikt padarīta par spēkā neesošu, un nav saistītu ierobežojumu attiecībā uz vīnu ar šo ACVN laišanu tirgū.

PAMATOJUMS

Izmantota iespēja atspoguļot izmaiņas informācijā par abām minētajām struktūrām.

VIENOTAIS DOKUMENTS

1.   Nosaukums vai nosaukumi

Utiel-Requena

2.   Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN — aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3.   Vīnkopības produktu kategorijas

| 1. | Vīns |
| --- | --- |

1.

Vīns

| 3. | Desertvīns |
| --- | --- |

3.

Desertvīns

| 5. | Kvalitatīvs dzirkstošais vīns |
| --- | --- |

5.

Kvalitatīvs dzirkstošais vīns

| 6. | Kvalitatīvs aromātiskais dzirkstošais vīns |
| --- | --- |

6.

Kvalitatīvs aromātiskais dzirkstošais vīns

| 8. | Pusdzirkstošais vīns |
| --- | --- |

8.

Pusdzirkstošais vīns

4.   Vīna(-u) apraksts

1.   Sarkanvīns

ĪSS APRAKSTS

Izskats: intensīvi sarkani toņi ar violetām nokrāsām; dažkārt, vīnam kļūstot vecākam, krāsa kļūst ķiršsarkana. No “Bobal” vīnogām gatavotiem sarkanvīniem, kas paredzēti izturēšanai, krāsa mainās ļoti lēni. Smarža: melno un sarkano augļu smarža. Laika gaitā veidojas nogatavojušos augļu smarža. Garša: vīniem raksturīgs miesīgums, laba intensitāte un kopumā līdzsvarots skābums.

| * | Maksimālais gaistošais skābums vīnos, kas gatavoti pirms pēdējās ražas novākšanas: 20 miliekvivalenti uz litru (16,6 + 1 miliekvivalents uz litru) uz katru spirta grādu, kas pārsniedz 10 %. |
| --- | --- |

*

| ** | Maksimālais SO2 saturs: 150 miligrami uz litru vīniem, kuru cukuru saturs ir zemāks nekā 5 grami uz litru; 200 miligrami uz litru vīniem, kuru cukuru saturs ir 5 grami uz litru vai augstāks. |
| --- | --- |

**

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | 10,5 |
| Minimālais kopējais skābums | 3,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 15 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | 150 |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

10,5

Minimālais kopējais skābums

3,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

15

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

150

2.   Baltvīns

ĪSS APRAKSTS

Dažādas intensitātes dzeltenos toņos, var būt ar zaļām niansēm. Baltvīniem, kas gatavoti no šķirnes “Tardana”, raksturīga vairāk zeltaina krāsa. Ziedu un balto augļu smarža. Vīniem, kas gatavoti no šķirnes “Tardana” vīnogām, var būt tropu augļu smarža. Garšā jūtams apjomīgums kopā ar skābuma piegaršu, kas tiem piešķir svaigumu.

| * | Maksimālais gaistošais skābums vīnos, kas gatavoti pirms pēdējās ražas novākšanas: 18 miliekvivalenti uz litru (16,6 + 1 miliekvivalents uz litru) uz katru spirta grādu, kas pārsniedz 10 %. |
| --- | --- |

*

| ** | Maksimālais SO2 saturs: 200 miligrami uz litru vīniem, kuru cukuru saturs ir zemāks nekā 5 grami uz litru; 250 miligrami uz litru vīniem, kuru cukuru saturs ir 5 grami uz litru vai augstāks. |
| --- | --- |

**

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | 10 |
| Minimālais kopējais skābums | 4 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 15 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | 200 |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

10

Minimālais kopējais skābums

4 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

15

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

200

3.   Sārtvīns

ĪSS APRAKSTS

Rozā toņos — no violeti rozā līdz oranži rozā. Smarža atgādina sarkanos augļus; no šķirnes “Bobal” vīnogām gatavotos vīnos dominē zemeņu smarža. Garšai raksturīgs apjomīgums un svaigums, ko rada vīnogu šķirnes dabiskais skābums. Pēcgaršā jūtams intensīvs sarkano augļu aromāts.

| * | Maksimālais gaistošais skābums vīnos, kas gatavoti pirms pēdējās ražas novākšanas: 18 miliekvivalenti uz litru (16,6 + 1 miliekvivalents uz litru) uz katru spirta grādu, kas pārsniedz 10 %. |
| --- | --- |

*

| ** | Maksimālais SO2 saturs: 200 miligrami uz litru vīniem, kuru cukuru saturs ir zemāks nekā 5 grami uz litru; 250 miligrami uz litru vīniem, kuru cukuru saturs ir 5 grami uz litru vai augstāks. |
| --- | --- |

**

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | 9 |
| Minimālais kopējais skābums | 4 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 15 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | 200 |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

9

Minimālais kopējais skābums

4 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

15

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

200

4.   Kvalitatīvs dzirkstošais vīns

ĪSS APRAKSTS

Augļains aromāts ar izsmalcinātām notīm, kas atgādina par saskari ar nogulsnēm, garšā jūtams cukuru satura un skābuma līdzsvars.

| * | Maksimālais gaistošais skābums vīnos, kas gatavoti pirms pēdējās ražas novākšanas: 18 miliekvivalenti uz litru (16,6 + 1 miliekvivalents uz litru) baltvīniem un sārtvīniem un 20 miliekvivalenti uz litru (16,6 + 1 miliekvivalents uz litru) sarkanvīniem uz katru spirta grādu, kas pārsniedz 10 %. |
| --- | --- |

*

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | 11 |
| Minimālais kopējais skābums | 4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 15 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | 185 |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

11

Minimālais kopējais skābums

4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

15

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

185

5.   Kvalitatīvs aromātiskais dzirkstošais vīns

ĪSS APRAKSTS

Dzeltenos toņos; ar augļainu smaržu, kas atgādina izmantotās vīnogas; garšā jūtams viegls saldums, kas patīkami apvienojies ar skābumu.

| * | Maksimālais gaistošais skābums vīnos, kas gatavoti pirms pēdējās ražas novākšanas: 18 miliekvivalenti uz litru (16,6 + 1 miliekvivalents uz litru) uz katru spirta grādu, kas pārsniedz 10 %. |
| --- | --- |

*

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | 6 |
| Minimālais kopējais skābums | 4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 15 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | 185 |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

6

Minimālais kopējais skābums

4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

15

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

185

6.   Pusdzirkstošais baltvīns, sārtvīns un sarkanvīns

ĪSS APRAKSTS

Izskata ziņā šiem vīniem piemīt īpašības, kas jau aprakstītas attiecībā uz baltvīniem, sārtvīniem vai sarkanvīniem. Dominējošā smarža ir saistīta ar vīnogu šķirnēm. Garšas ziņā tie ir viegli un svaigi.

| * | Maksimālais gaistošais skābums vīnos, kas gatavoti pirms pēdējās ražas novākšanas: 18 miliekvivalenti uz litru (16,6 + 1 miliekvivalents uz litru) baltvīniem un sārtvīniem un 20 miliekvivalenti uz litru (16,6 + 1 miliekvivalents uz litru) sarkanvīniem uz katru spirta grādu, kas pārsniedz 10 %. |
| --- | --- |

*

| ** | Maksimālais SO2 saturs (miligramos uz litru): 150 sarkanvīniem un 200 baltvīniem un sārtvīniem, kuru cukuru saturs ir zemāks nekā 5 grami uz litru; 200 sarkanvīniem un 250 baltvīniem un sārtvīniem, kuru cukuru saturs ir 5 grami uz litru vai augstāks. |
| --- | --- |

**

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | 7 |
| Minimālais kopējais skābums | 4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 15 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

7

Minimālais kopējais skābums

4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

15

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

7.   Baltais un sārtais desertvīns

ĪSS APRAKSTS

Izskata un smaržas ziņā tie ir tādi paši kā aprakstītie baltvīni. Garšas ziņā tie ir krēmīgi, ar teicamu skābuma un cukuru līdzsvaru.

| * | Maksimālais gaistošais skābums vīnos, kas gatavoti pirms pēdējās ražas novākšanas: 18 miliekvivalenti uz litru (16,6 + 1 miliekvivalents uz litru) uz katru spirta grādu, kas pārsniedz 10 %. |
| --- | --- |

*

| ** | Maksimālais SO2 saturs: 150 miligrami uz litru vīniem, kuru cukuru saturs ir zemāks nekā 5 grami uz litru; 200 miligrami uz litru vīniem, kuru cukuru saturs ir 5 grami uz litru vai augstāks. |
| --- | --- |

**

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | 15 |
| Minimālais kopējais skābums | 4 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 15 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | 150 |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

15

Minimālais kopējais skābums

4 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

15

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

150

8.   Sarkanais desertvīns

ĪSS APRAKSTS

Izskata un smaržas ziņā tie ir tādi paši kā aprakstītie sarkanvīni. Garšas ziņā tie ir krēmīgi, ar teicamu skābuma un cukuru līdzsvaru.

| * | Maksimālais gaistošais skābums vīnos, kas gatavoti pirms pēdējās ražas novākšanas: 20 miliekvivalenti uz litru (16,6 + 1 miliekvivalents uz litru) uz katru spirta grādu, kas pārsniedz 10 %. |
| --- | --- |

*

| ** | Maksimālais SO2 saturs: 150 miligrami uz litru vīniem, kuru cukuru saturs ir zemāks nekā 5 grami uz litru; 200 miligrami uz litru vīniem, kuru cukuru saturs ir 5 grami uz litru vai augstāks. |
| --- | --- |

**

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | 15 |
| Minimālais kopējais skābums | 3,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 15 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | 150 |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

15

Minimālais kopējais skābums

3,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

15

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

150

9.   Baltvīns, sārtvīns un sarkanvīns ar zemu spirta saturu

ĪSS APRAKSTS

Izskata ziņā šiem vīniem piemīt īpašības, kas jau aprakstītas attiecībā uz baltvīniem, sārtvīniem vai sarkanvīniem. Tie ir augļaini vīni, kas atgādina to gatavošanā izmantotās svaigās vīnogas. To garšā jūtams labi iederīgs skābums, kas tos padara svaigus un harmoniskus.

| * | Maksimālais kopējais skābums: 3,5 grami uz litru sarkanvīniem un 4 grami uz litru baltvīniem un sārtvīniem. |
| --- | --- |

*

| ** | Maksimālais gaistošais skābums vīnos, kas gatavoti pirms pēdējās ražas novākšanas: 18 miliekvivalenti uz litru (16,6 + 1 miliekvivalents uz litru) baltvīniem un sārtvīniem un 20 miliekvivalenti uz litru (16,6 + 1 miliekvivalents uz litru) sarkanvīniem uz katru spirta grādu, kas pārsniedz 10 %. |
| --- | --- |

**

| ** | Maksimālais SO2 saturs (miliekvivalentos uz litru): 150 sarkanvīniem un 200 baltvīniem un sārtvīniem, kuru cukuru saturs ir zemāks nekā 5 grami uz litru; 200 sarkanvīniem un 250 baltvīniem un sārtvīniem, kuru cukuru saturs ir vismaz 5 grami uz litru. |
| --- | --- |

**

| Vispārējās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | - |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | 4,5 |
| Minimālais kopējais skābums | miliekvivalentos uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 15 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārējās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

-

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

4,5

Minimālais kopējais skābums

miliekvivalentos uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

15

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5.   Vīndarības metodes

5.1.   Īpašās vīndarības metodes

Īpašā vīndarības metode

Ne vairāk kā 74 litri vīna no katriem 100 kilogramiem vīnogu

5.2.   Maksimālais ražas iznākums

| 1. | Kausveida formā audzētas sarkanogu šķirnes
  7 500 kg vīnogu no hektāra
  55,5 hl no hektāra |
| --- | --- |

1.

Kausveida formā audzētas sarkanogu šķirnes

7 500 kg vīnogu no hektāra

55,5 hl no hektāra

| 2. | Kausveida formā audzētas šķirnes “Bobal” vīnogas
  8 600 kg vīnogu no hektāra
  63,64 hl no hektāra |
| --- | --- |

2.

Kausveida formā audzētas šķirnes “Bobal” vīnogas

8 600 kg vīnogu no hektāra

63,64 hl no hektāra

| 3. | Kausveida formā audzētas baltogu šķirnes
  9 900 kg vīnogu no hektāra
  73,26 hl no hektāra |
| --- | --- |

3.

Kausveida formā audzētas baltogu šķirnes

9 900 kg vīnogu no hektāra

73,26 hl no hektāra

| 4. | Uz špalerām audzētas sarkanogu šķirnes
  9 100 kg vīnogu no hektāra
  67,34 hl no hektāra |
| --- | --- |

4.

Uz špalerām audzētas sarkanogu šķirnes

9 100 kg vīnogu no hektāra

67,34 hl no hektāra

| 5. | Uz špalerām audzētas šķirnes “Bobal” vīnogas
  10 500 kg vīnogu no hektāra
  77,70 hl no hektāra |
| --- | --- |

5.

Uz špalerām audzētas šķirnes “Bobal” vīnogas

10 500 kg vīnogu no hektāra

77,70 hl no hektāra

| 6. | Uz špalerām audzētas baltogu šķirnes
  12 000 kg vīnogu no hektāra
  88,80 hl no hektāra |
| --- | --- |

6.

Uz špalerām audzētas baltogu šķirnes

12 000 kg vīnogu no hektāra

88,80 hl no hektāra

6.   Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Apgabals, kurā audzē vīnogas un gatavo ar ACVN “Utiel-Requena” apzīmētos vīnus, ietver zemi Camporrobles, Caudete de las Fuentes, Fuenterrobles, Requena, Siete Aguas, Sinarcas, Utiel, Venta del Moro un Villargordo del Cabriel pašvaldību teritorijā, kas atrodas Valensijas [Valencia] provincē.

Produkta gatavošanas un izturēšanas apgabals ir tāds pats kā ražošanas apgabals.

7.   Vīna vīnogu šķirne(-s)

“BOBAL”

“CABERNET SAUVIGNON”

“CHARDONNAY”

“GARNACHA BLANCA”

“GARNACHA TINTA”

“GARNACHA TINTORERA”

“GODELLO”

“GRACIANO”

“MACABEO” — “VIURA”

“MERLOT”

“MERSEGUERA”

“MONASTRELL”

“PARELLADA”

“PETIT VERDOT”

“PINOT NOIR”

“PLANTA NOVA” — “TARDANA”

“SAUVIGNON BLANC”

“SYRAH”

“TEMPRANILLO”

“TORTOSÍ”

“VERDEJO”

8.   Saiknes apraksts

8.1.   Sarkanvīns

Fenolu saturs, kas izveidojas apgabala vīnogās un jo īpaši vietējās šķirnes “Bobal” vīnogās, kā arī lielais kopējais skābums, ir faktori, kuri rada sarkanvīnu intensīvi sarkano krāsu, kam dažkārt ir violeta nokrāsa. Reljefs vīniem piešķir sarkano un melno augļu smaržas notis ar balzama niansēm, ņemot vērā iepriekš aprakstītās īpašības. Kopumā, ņemot vērā iepriekš minēto fenolu koncentrāciju, šā ģeogrāfiskā apgabala vīndārzos iegūst miesīgus vīnus. Aromāti, kas saglabājas pēcgaršā, tajos apvienojas ar apjomīgu, noturīgu un minerālu garšu.

8.2.   Baltvīns un sārtvīns

Pārsvarā kaļķakmeni saturošās augsnes baltvīniem piešķir ziedu un balto augļu aromātus, kas var būt diezgan intensīvi, ja fenoli ir pilnīgi nobrieduši. Ievērojama ir to svaigā garša, kuru rada to dabiskais skābums.

Ar ACVN apzīmētos sārtvīnus var atpazīt pēc tiem raksturīgās noturīgās rozā krāsas, jo īpaši ja tie gatavoti no šķirnes “Bobal” vīnogām. Raksturīga sarkano augļu smarža. “Bobal” vīnogu gadījumā dominē zemeņu aromāti, kas šai šķirnei raksturīgi Utiel-Requena apvidū.

8.3.   Dzirkstošais un pusdzirkstošais vīns un vīns ar zemu spirta saturu

Pārsvarā to daudzo saules gaismas stundu dēļ, kurās, vīnogām gatavojoties, tajās veidojas cukuri, ir iespējams iegūt spēcīgus aromātiskos savienojumus un līdzsvarotu cukuru saturu un skābumu, kas vajadzīgs šāda veida vīna ražošanai.

8.4.   Kvalitatīvs aromātiskais dzirkstošais vīns

Daudzās saules gaismas stundas gadā nodrošina, ka vīnogās veidojas cukuri, bet neveidojas pārmērīgs spirta saturs, jo efektīvi nogatavojas mizas sastāvdaļas.

Šiem vīniem ir raksturīgs cukuru satura un skābuma līdzsvars, kā arī kvalitatīvi spēcīgie aromāti. Tiem ir patīkama garša, kurā jūtams zināms svaigums, kas atgādina augļus, no kuriem tie ir gatavoti. Šo vīnu dabiskā skābuma dēļ tos var labi uzglabāt un izturēt.

8.5.   Desertvīns

Desertvīnu specifiskās īpašības var iegūt, pateicoties zemajam sēņu slimību riskam ar ACVN apzīmētā produkta ražošanas apgabalā. Šāda veida vīnam var novākt vēlīnas ražas ar veselīgām vīnogām, kurās ir ļoti augsts cukuru līmenis un vienlaikus dabiski saglabājies ļoti liels kopējais skābums. To organoleptiskās īpašības ietekmē dažādie posmi līdz ražas novākšanai, cukuru un skābuma apvienojums un vīnogu sasniegtā gatavības pakāpe. Protams, tieši šā apgabala zeme un klimatiskie apstākļi piešķir šīm vīnogām to identitāti.

9.   Būtiski papildu nosacījumi (iepakojums, marķējums, citas prasības)

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību aktos.

Papildu nosacījuma veids:

iepakošana noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Nosacījuma apraksts:

vīnus var iepakot tikai reģistrētas vīna darītavas, kas atrodas ar ACVN apzīmētā produkta ražošanas noteiktajā apgabalā. Izņēmums attiecas uz pudeļu pildīšanas uzņēmumiem, kuri atrodas ārpus ražošanas apgabala un kurus regulatīvā padome apstiprinājusi pirms 2011. gada decembra. Minēto izņēmumu piemēro tikai darbībai, kurai šādas vīna darītavas ir apstiprinātas, un ar tādiem pašiem nosacījumiem, ar kādiem tās iekļautas pudeļu pildīšanas uzņēmumu reģistrā, ievērojot regulatīvās padomes noteikto pārbaudes procedūru.

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību aktos.

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu.

Nosacījuma apraksts:

iepakoto vīnu etiķetēs jābūt skaidri redzamam aizsargātajam cilmes vietas nosaukumam “Utiel-Requena” papildus informācijai, kas parasti jānorāda saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem.

Uz baltvīnu, sārtvīnu un sarkanvīnu pudelēm jābūt skaidri redzamai vīnogu ražai.

Neatkarīgi no iepakojuma, kādā vīni tiek nodoti patēriņam, uz tā jābūt numurētam garantijas zīmogam, regulatīvās padomes izdotai etiķetei vai papildetiķetei, kas jāpiestiprina pašai vīna darītavai saskaņā ar regulatīvās padomes noteiktajiem standartiem un tādā veidā, lai to nevarētu izmantot atkārtoti. Regulatīvā padome var atļaut numurētās papildetiķetes aizstāšanu ar līdzvērtīgu tās apstiprinātu numurēšanas sistēmu.

Var izmantot šādus apzīmējumus:

“Bobal con mención específica” [“Bobal” ar īpašu norādi] vienšķirnes sārtvīniem un sarkanvīniem, kas ražoti no “Bobal” vīnogām;

“Madurado” [izturēts] vai “Madurado en barrica” [izturēts mucā] sarkanvīniem vai baltvīniem, kas turēti ozolkoka vai skujkoku mucās, kuru maksimālā ietilpība ir 600 litri, ne ilgāk kā sešus mēnešus, bet pietiekami ilgi, lai ietekmētu sākotnējās organoleptiskās īpašības, tādējādi izmainot smaržas un garšas primārās īpašības tā, varētu sajust saskari ar koksni;

“Bobal Alta Expresión” [pilnīga “Bobal” izpausme] izturētiem vai neizturētiem vienšķirnes “Bobal” vīniem, kas ar šķirnes “Bobal” starpniecību maksimāli atspoguļo apgabala augsnes un klimatisko apstākļu kopumu. Vīndārziem jābūt vairāk nekā 50 gadus veciem. Ražai jābūt mazākai nekā 4 000 kg no hektāra (29,60 hl no hektāra). Šos vīndārzus nedrīkst apūdeņot, izņemot gadījumus, kad regulatīvā padome tam ir devusi iepriekšēju atļauju. Tajos izmantotajām vīnkopības metodēm jābūt vērstām uz bioloģiskā līdzsvara saglabāšanu vīndārzā un vides saudzēšanu. Visas izmantotās lauksaimniecības metodes jāpamato lauka žurnālā. Vīna darītavām vienmēr jānodrošina, ka šie vīni tiek turēti pilnīgi nodalīti no citiem vīniem, ko gatavo to telpās, un jānorāda to izcelsme. Etiķetēs jānorāda to vīna partijas pudeļu skaits, uz kurām izmantots šis apzīmējums.

Saite uz produkta specifikāciju

https://portalagrari.gva.es/documents/366567370/0/00001D+PC+DO+UTIEL-REQUENA+DEFINITIVO.pdf/76ec7286-6eef-f866-3b5f-ab88734cbbed?t=1682418183136

---

(1)  OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.

---