# Официален вестник C 312/2023

| | ISSN 1977-0855 |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 312 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 661 септември 2023 г. |

ISSN 1977-0855

Официален вестник

на Европейския съюз

C 312

Издание на български език

Информация и известия

Година 661 септември 2023 г.

---

| Съдържание | Страница |
| --- | --- |
| | I   Резолюции, препоръки и становища |
| | ПРЕПОРЪКИ |
| | Съвет |
| 2023/C 312/01 | Препоръка на Съвета от 14 юли 2023 година относно националната програма за реформи на Белгия за 2023 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Белгия за 2023 г. | 1 |
| | ПРЕПОРЪКИ |
| 2023/C 312/02 | Препоръка на Съвета от 14 юли 2023 година относно националната програма за реформи на България за 2023 г. и съдържаща становище на Съвета относно конвергентната програма на България за 2023 г. | 13 |
| 2023/C 312/03 | Препоръка на Съвета от 14 юли 2023 година относно националната програма за реформи на Чехия за 2023 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Чехия за 2023 г. | 22 |
| 2023/C 312/04 | Препоръка на Съвета от 14 юли 2023 година относно националната програма за реформи на Дания за 2023 г. | 31 |
| 2023/C 312/05 | Препоръка на Съвета от 14 юли 2023 година относно националната програма за реформи на Германия за 2023 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Германия за 2023 г. | 38 |
| 2023/C 312/06 | Препоръка на Съвета от 14 юли 2023 година относно националната програма за реформи на Естония за 2023 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Естония за 2023 г. | 49 |
| 2023/C 312/07 | Препоръка на Съвета от 14 юли 2023 година относно националната програма за реформи на Ирландия за 2023 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Ирландия за 2023 г. | 58 |
| 2023/C 312/08 | Препоръка на Съвета от 14 юли 2023 година относно националната програма за реформи на Гърция за 2023 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Гърция за 2023 г. | 67 |
| 2023/C 312/09 | Препоръка на Съвета от 14 юли 2023 година относно националната програма за реформи на Испания за 2023 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Испания за 2023 г. | 77 |
| 2023/C 312/10 | Препоръка на Съвета от 14 юли 2023 година относно националната програма за реформи на Франция за 2023 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Франция за 2023 г. | 86 |
| 2023/C 312/11 | Препоръка на Съвета от 14 юли 2023 година относно националната програма за реформи на Хърватия за 2023 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Хърватия за 2023 г. | 97 |
| 2023/C 312/12 | Препоръка на Съвета от 14 юли 2023 година относно националната програма за реформи на Италия за 2023 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Италия за 2023 г. | 105 |
| 2023/C 312/13 | Препоръка на Съвета от 14 юли 2023 година относно националната програма за реформи на Кипър за 2023 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Кипър за 2023 г. | 116 |
| 2023/C 312/14 | Препоръка на Съвета от 14 юли 2023 година относно националната програма за реформи на Латвия за 2023 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Латвия | 125 |
| 2023/C 312/15 | Препоръка на Съвета от 14 юли 2023 година относно националната програма за реформи на Литва за 2023 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Литва за 2023 г. | 135 |
| 2023/C 312/16 | Препоръка на Съвета от 14 юли 2023 година относно националната програма за реформи на Люксембург за 2023 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Люксембург за 2023 г. | 145 |
| 2023/C 312/17 | Препоръка на Съвета от 14 юли 2023 година относно националната програма за реформи на Унгария за 2023 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Унгария за 2023 г. | 155 |
| 2023/C 312/18 | Препоръка на Съвета от 14 юли 2023 година относно националната програма за реформи на Малта за 2023 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Малта за 2023 г. | 167 |
| 2023/C 312/19 | Препоръка на Съвета от 14 юли 2023 година относно националната програма за реформи на Нидерландия за 2023 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Нидерландия за 2023 г. | 176 |
| 2023/C 312/20 | Препоръка на Съвета от 14 юли 2023 година относно националната програма за реформи на Австрия за 2023 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Австрия за 2023 г. | 186 |
| 2023/C 312/21 | Препоръка на Съвета от 14 юли 2023 година относно националната програма за реформи на Полша за 2023 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Полша за 2023 г. | 197 |
| 2023/C 312/22 | Препоръка на Съвета от 14 юли 2023 година относно националната програма за реформи на Португалия за 2023 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Португалия за 2023 г. | 206 |
| 2023/C 312/23 | Препоръка на Съвета от 14 юли 2023 година относно националната програма за реформи на Румъния за 2023 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Румъния за 2023 г. | 216 |
| 2023/C 312/24 | Препоръка на Съвета от 14 юли 2023 година относно националната програма за реформи на Словения за 2023 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Словения за 2023 г. | 224 |
| 2023/C 312/25 | Препоръка на Съвета от 14 юли 2023 година относно националната програма за реформи на Словакия за 2023 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Словакия за 2023 г. | 233 |
| 2023/C 312/26 | Препоръка на Съвета от 14 юли 2023 година относно националната програма за реформи на Финландия за 2023 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Финландия за 2023 г. | 243 |
| 2023/C 312/27 | Препоръка на Съвета от 14 юли 2023 година относно националната програма за реформи на Швеция за 2023 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Швеция за 2023 г. | 252 |

Съдържание

Страница

I   Резолюции, препоръки и становища

ПРЕПОРЪКИ

Съвет

2023/C 312/01

Препоръка на Съвета от 14 юли 2023 година относно националната програма за реформи на Белгия за 2023 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Белгия за 2023 г.

1

ПРЕПОРЪКИ

2023/C 312/02

Препоръка на Съвета от 14 юли 2023 година относно националната програма за реформи на България за 2023 г. и съдържаща становище на Съвета относно конвергентната програма на България за 2023 г.

13

2023/C 312/03

Препоръка на Съвета от 14 юли 2023 година относно националната програма за реформи на Чехия за 2023 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Чехия за 2023 г.

22

2023/C 312/04

Препоръка на Съвета от 14 юли 2023 година относно националната програма за реформи на Дания за 2023 г.

31

2023/C 312/05

Препоръка на Съвета от 14 юли 2023 година относно националната програма за реформи на Германия за 2023 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Германия за 2023 г.

38

2023/C 312/06

Препоръка на Съвета от 14 юли 2023 година относно националната програма за реформи на Естония за 2023 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Естония за 2023 г.

49

2023/C 312/07

Препоръка на Съвета от 14 юли 2023 година относно националната програма за реформи на Ирландия за 2023 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Ирландия за 2023 г.

58

2023/C 312/08

Препоръка на Съвета от 14 юли 2023 година относно националната програма за реформи на Гърция за 2023 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Гърция за 2023 г.

67

2023/C 312/09

Препоръка на Съвета от 14 юли 2023 година относно националната програма за реформи на Испания за 2023 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Испания за 2023 г.

77

2023/C 312/10

Препоръка на Съвета от 14 юли 2023 година относно националната програма за реформи на Франция за 2023 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Франция за 2023 г.

86

2023/C 312/11

Препоръка на Съвета от 14 юли 2023 година относно националната програма за реформи на Хърватия за 2023 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Хърватия за 2023 г.

97

2023/C 312/12

Препоръка на Съвета от 14 юли 2023 година относно националната програма за реформи на Италия за 2023 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Италия за 2023 г.

105

2023/C 312/13

Препоръка на Съвета от 14 юли 2023 година относно националната програма за реформи на Кипър за 2023 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Кипър за 2023 г.

116

2023/C 312/14

Препоръка на Съвета от 14 юли 2023 година относно националната програма за реформи на Латвия за 2023 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Латвия

125

2023/C 312/15

Препоръка на Съвета от 14 юли 2023 година относно националната програма за реформи на Литва за 2023 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Литва за 2023 г.

135

2023/C 312/16

Препоръка на Съвета от 14 юли 2023 година относно националната програма за реформи на Люксембург за 2023 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Люксембург за 2023 г.

145

2023/C 312/17

Препоръка на Съвета от 14 юли 2023 година относно националната програма за реформи на Унгария за 2023 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Унгария за 2023 г.

155

2023/C 312/18

Препоръка на Съвета от 14 юли 2023 година относно националната програма за реформи на Малта за 2023 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Малта за 2023 г.

167

2023/C 312/19

Препоръка на Съвета от 14 юли 2023 година относно националната програма за реформи на Нидерландия за 2023 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Нидерландия за 2023 г.

176

2023/C 312/20

Препоръка на Съвета от 14 юли 2023 година относно националната програма за реформи на Австрия за 2023 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Австрия за 2023 г.

186

2023/C 312/21

Препоръка на Съвета от 14 юли 2023 година относно националната програма за реформи на Полша за 2023 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Полша за 2023 г.

197

2023/C 312/22

Препоръка на Съвета от 14 юли 2023 година относно националната програма за реформи на Португалия за 2023 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Португалия за 2023 г.

206

2023/C 312/23

Препоръка на Съвета от 14 юли 2023 година относно националната програма за реформи на Румъния за 2023 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Румъния за 2023 г.

216

2023/C 312/24

Препоръка на Съвета от 14 юли 2023 година относно националната програма за реформи на Словения за 2023 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Словения за 2023 г.

224

2023/C 312/25

Препоръка на Съвета от 14 юли 2023 година относно националната програма за реформи на Словакия за 2023 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Словакия за 2023 г.

233

2023/C 312/26

Препоръка на Съвета от 14 юли 2023 година относно националната програма за реформи на Финландия за 2023 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Финландия за 2023 г.

243

2023/C 312/27

Препоръка на Съвета от 14 юли 2023 година относно националната програма за реформи на Швеция за 2023 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Швеция за 2023 г.

252

---

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

I Резолюции, препоръки и становища

ПРЕПОРЪКИ

Съвет

| 1.9.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 312/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 312/1

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 14 юли 2023 година

относно националната програма за реформи на Белгия за 2023 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Белгия за 2023 г.

(2023/C 312/01)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета (2), с който бе създаден Механизмът за възстановяване и устойчивост („Механизмът“), влезе в сила на 19 февруари 2021 г. По Механизма се предоставя финансова подкрепа на държавите членки за осъществяването на реформи и инвестиции, водещи до фискален стимул, финансиран от Съюза. В съответствие с приоритетите на европейския семестър Механизмът допринася за икономическото и приобщаващото възстановяване и за осъществяването на устойчиви и стимулиращи растежа реформи и инвестиции, по-специално реформи и инвестиции за насърчаване на екологичния и цифровия преход и за укрепване на устойчивостта на икономиките на държавите членки. Механизмът също така спомага за укрепването на публичните финанси и стимулира растежа и създаването на работни места в средносрочен и дългосрочен план, подобрява териториалното сближаване в рамките на Съюза и подкрепя непрекъснатото прилагане на Европейския стълб на социалните права. Максималното финансово участие за държава членка в рамките на Механизма беше актуализирано на 30 юни 2022 г. в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕС) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета (2), с който бе създаден Механизмът за възстановяване и устойчивост („Механизмът“), влезе в сила на 19 февруари 2021 г. По Механизма се предоставя финансова подкрепа на държавите членки за осъществяването на реформи и инвестиции, водещи до фискален стимул, финансиран от Съюза. В съответствие с приоритетите на европейския семестър Механизмът допринася за икономическото и приобщаващото възстановяване и за осъществяването на устойчиви и стимулиращи растежа реформи и инвестиции, по-специално реформи и инвестиции за насърчаване на екологичния и цифровия преход и за укрепване на устойчивостта на икономиките на държавите членки. Механизмът също така спомага за укрепването на публичните финанси и стимулира растежа и създаването на работни места в средносрочен и дългосрочен план, подобрява териториалното сближаване в рамките на Съюза и подкрепя непрекъснатото прилагане на Европейския стълб на социалните права. Максималното финансово участие за държава членка в рамките на Механизма беше актуализирано на 30 юни 2022 г. в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕС) 2021/241.

| (2) | На 22 ноември 2022 г. Комисията прие годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2023 г. На 23 март 2023 г. Европейският съвет одобри приоритетите на годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., които са съсредоточени около четирите измерения на конкурентоспособната устойчивост. На 22 ноември 2022 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (3) Комисията прие и доклада за механизма за предупреждение за 2023 г., в който не посочи Белгия като една от държавите членки, които може да бъдат засегнати или за които може да съществува риск да бъдат засегнати от дисбаланси. Поради това няма да е необходим задълбочен преглед. На същата дата Комисията прие и становище относно проекта на бюджетен план за 2023 г. на Белгия. Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната и предложение за съвместния доклад за заетостта за 2023 г., в който се анализира прилагането на насоките за заетостта и принципите на Европейския стълб на социалните права. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната (4) („Препоръка от 2023 г. относно еврозоната“) на 16 май 2023 г. и съвместния доклад за заетостта на 13 март 2023 г. |
| --- | --- |

(2)

На 22 ноември 2022 г. Комисията прие годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2023 г. На 23 март 2023 г. Европейският съвет одобри приоритетите на годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., които са съсредоточени около четирите измерения на конкурентоспособната устойчивост. На 22 ноември 2022 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (3) Комисията прие и доклада за механизма за предупреждение за 2023 г., в който не посочи Белгия като една от държавите членки, които може да бъдат засегнати или за които може да съществува риск да бъдат засегнати от дисбаланси. Поради това няма да е необходим задълбочен преглед. На същата дата Комисията прие и становище относно проекта на бюджетен план за 2023 г. на Белгия. Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната и предложение за съвместния доклад за заетостта за 2023 г., в който се анализира прилагането на насоките за заетостта и принципите на Европейския стълб на социалните права. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната (4) („Препоръка от 2023 г. относно еврозоната“) на 16 май 2023 г. и съвместния доклад за заетостта на 13 март 2023 г.

| (3) | Въпреки че икономиките на Съюза показват забележителна устойчивост, геополитическият контекст продължава да оказва отрицателно въздействие. Като застава твърдо зад Украйна, Съюзът насочва своята програма за икономическа и социална политика към намаляване на отрицателното въздействие от енергийните сътресения върху уязвимите домакинства и предприятия в краткосрочен план и към запазване на усилията за осъществяване на екологичния и цифровия преход, подкрепа за устойчив и приобщаващ растеж, запазване на макроикономическата стабилност и повишаване на устойчивостта в средносрочен план. Той също така поставя особен акцент върху повишаването на конкурентоспособността и производителността на Съюза. |
| --- | --- |

(3)

Въпреки че икономиките на Съюза показват забележителна устойчивост, геополитическият контекст продължава да оказва отрицателно въздействие. Като застава твърдо зад Украйна, Съюзът насочва своята програма за икономическа и социална политика към намаляване на отрицателното въздействие от енергийните сътресения върху уязвимите домакинства и предприятия в краткосрочен план и към запазване на усилията за осъществяване на екологичния и цифровия преход, подкрепа за устойчив и приобщаващ растеж, запазване на макроикономическата стабилност и повишаване на устойчивостта в средносрочен план. Той също така поставя особен акцент върху повишаването на конкурентоспособността и производителността на Съюза.

| (4) | На 1 февруари 2023 г. Комисията публикува съобщение, озаглавено „Промишлен план на Зеления пакт за ерата на нулеви нетни емисии“ („промишлен план на Зеления пакт“). Целта на промишления план на Зеления пакт е засилване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии и подпомагане на бързия преход към неутралност по отношение на климата. Планът допълва текущите усилия в рамките на Европейския зелен пакт и REPowerEU. Той има за цел и да се осигури по-благоприятна среда за увеличаване на производствения капацитет на Съюза за технологиите и продуктите с нулеви нетни емисии, необходими за постигане на амбициозните цели на Съюза в областта на климата, и да се гарантира достъп до съответните суровини от критично значение, включително чрез диверсифициране на източниците, правилно използване на геоложките ресурси в държавите членки и максимално увеличаване на рециклирането на суровини. Промишленият план на Зеления пакт се основава на четири стълба: предвидима и опростена регулаторна среда, по-бърз достъп до финансиране, повишаване на уменията и отворена търговия за устойчиви вериги на доставки. На 16 март 2023 г. Комисията публикува ново съобщение, озаглавено „Дългосрочна конкурентоспособност на ЕС: перспективи след 2030 г.“, структурирано около девет взаимно подсилващи се движещи сили с цел да се работи за стимулираща растежа регулаторна рамка. В него се определят приоритети на политиката, насочени към активно осигуряване на структурни подобрения, добре насочени инвестиции и регулаторни мерки за дългосрочната конкурентоспособност на Съюза и неговите държави членки. Препоръките по-долу спомагат за изпълнението на тези приоритети. |
| --- | --- |

(4)

На 1 февруари 2023 г. Комисията публикува съобщение, озаглавено „Промишлен план на Зеления пакт за ерата на нулеви нетни емисии“ („промишлен план на Зеления пакт“). Целта на промишления план на Зеления пакт е засилване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии и подпомагане на бързия преход към неутралност по отношение на климата. Планът допълва текущите усилия в рамките на Европейския зелен пакт и REPowerEU. Той има за цел и да се осигури по-благоприятна среда за увеличаване на производствения капацитет на Съюза за технологиите и продуктите с нулеви нетни емисии, необходими за постигане на амбициозните цели на Съюза в областта на климата, и да се гарантира достъп до съответните суровини от критично значение, включително чрез диверсифициране на източниците, правилно използване на геоложките ресурси в държавите членки и максимално увеличаване на рециклирането на суровини. Промишленият план на Зеления пакт се основава на четири стълба: предвидима и опростена регулаторна среда, по-бърз достъп до финансиране, повишаване на уменията и отворена търговия за устойчиви вериги на доставки. На 16 март 2023 г. Комисията публикува ново съобщение, озаглавено „Дългосрочна конкурентоспособност на ЕС: перспективи след 2030 г.“, структурирано около девет взаимно подсилващи се движещи сили с цел да се работи за стимулираща растежа регулаторна рамка. В него се определят приоритети на политиката, насочени към активно осигуряване на структурни подобрения, добре насочени инвестиции и регулаторни мерки за дългосрочната конкурентоспособност на Съюза и неговите държави членки. Препоръките по-долу спомагат за изпълнението на тези приоритети.

| (5) | През 2023 г. европейският семестър за координация на икономическите политики продължава да се развива в съответствие с прилагането на Механизма. Пълното изпълнение на плановете за възстановяване и устойчивост продължава да е от съществено значение за изпълнението на приоритетите на политиката в рамките на европейския семестър, тъй като плановете обхващат всички или значителна част от съответните специфични за всяка държава препоръки, отправени през последните години. Специфичните за всяка държава препоръки за 2019 г., 2020 г. и 2022 г. продължават да бъдат еднакво актуални за плановете за възстановяване и устойчивост, преразгледани, актуализирани или изменени в съответствие с членове 14, 18 и 21 от Регламент (ЕС) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

През 2023 г. европейският семестър за координация на икономическите политики продължава да се развива в съответствие с прилагането на Механизма. Пълното изпълнение на плановете за възстановяване и устойчивост продължава да е от съществено значение за изпълнението на приоритетите на политиката в рамките на европейския семестър, тъй като плановете обхващат всички или значителна част от съответните специфични за всяка държава препоръки, отправени през последните години. Специфичните за всяка държава препоръки за 2019 г., 2020 г. и 2022 г. продължават да бъдат еднакво актуални за плановете за възстановяване и устойчивост, преразгледани, актуализирани или изменени в съответствие с членове 14, 18 и 21 от Регламент (ЕС) 2021/241.

| (6) | Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета (5) („Регламентът REPowerEU“), приет на 27 февруари 2023 г., има за цел бързото премахване на зависимостта на Съюза от вноса на руски изкопаеми горива. Това ще допринесе за енергийната сигурност и диверсификацията на енергийните доставки на Съюза, като същевременно ще увеличи използването на възобновяеми енергийни източници, капацитета за съхранение на енергия и енергийната ефективност. Регламентът REPowerEU дава възможност на държавите членки да добавят нова глава за REPowerEU към своите национални планове за възстановяване и устойчивост, за да финансират ключови реформи и инвестиции, които ще спомогнат за постигането на целите на REPowerEU. Тези реформи и инвестиции също така ще спомогнат за повишаване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии, както е посочено в промишления план на Зеления пакт, и за изпълнение на свързаните с енергетиката специфични за всяка държава препоръки, отправени към държавите членки през 2022 г. и когато е приложимо, през 2023 г. С Регламента REPowerEU се въвежда нова категория безвъзмездна финансова подкрепа, която се предоставя на държавите членки за финансиране на нови свързани с енергетиката реформи и инвестиции в рамките на техните планове за възстановяване и устойчивост. |
| --- | --- |

(6)

Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета (5) („Регламентът REPowerEU“), приет на 27 февруари 2023 г., има за цел бързото премахване на зависимостта на Съюза от вноса на руски изкопаеми горива. Това ще допринесе за енергийната сигурност и диверсификацията на енергийните доставки на Съюза, като същевременно ще увеличи използването на възобновяеми енергийни източници, капацитета за съхранение на енергия и енергийната ефективност. Регламентът REPowerEU дава възможност на държавите членки да добавят нова глава за REPowerEU към своите национални планове за възстановяване и устойчивост, за да финансират ключови реформи и инвестиции, които ще спомогнат за постигането на целите на REPowerEU. Тези реформи и инвестиции също така ще спомогнат за повишаване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии, както е посочено в промишления план на Зеления пакт, и за изпълнение на свързаните с енергетиката специфични за всяка държава препоръки, отправени към държавите членки през 2022 г. и когато е приложимо, през 2023 г. С Регламента REPowerEU се въвежда нова категория безвъзмездна финансова подкрепа, която се предоставя на държавите членки за финансиране на нови свързани с енергетиката реформи и инвестиции в рамките на техните планове за възстановяване и устойчивост.

| (7) | На 8 март 2023 г. Комисията прие съобщение, в което се предоставят насоки за фискалната политика за 2024 г. („съобщението от 8 март 2023 г.“). То има за цел да подпомогне изготвянето на програмите за стабилност и конвергенция на държавите членки и по този начин да се засили координацията на политиките. Комисията припомни, че общата клауза за дерогация от Пакта за стабилност и растеж ще бъде дезактивирана в края на 2023 г. Тя призова за фискални политики през периода 2023—2024 г., които осигуряват средносрочна устойчивост на обслужването на дълга и повишават потенциалния растеж по устойчив начин, и прикани държавите членки да определят в своите програми за стабилност и конвергенция за 2023 г. начина, по който фискалните им планове ще осигурят спазването на референтната стойност по Договора от 3 % от брутния вътрешен продукт (БВП), както и реалистичното и непрекъснато намаляване на дълга или запазването на благоразумно равнище на дълга в средносрочен план. Комисията прикани държавите членки също така постепенно да премахнат националните фискални мерки, въведени за защита на домакинствата и предприятията от енергийния ценови шок, като се започне с тези с най-слаба насоченост. Тя посочи, че ако мерките за подкрепа трябва да бъдат удължени поради подновен натиск върху цените на енергията, държавите членки следва да насочат много по-добре тези мерки към уязвимите домакинства и предприятия. Комисията заяви, че фискалните препоръки ще бъдат количествено определени и диференцирани. Освен това, както се предлага в съобщението на Комисията от 9 ноември 2022 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС, фискалните препоръки ще бъдат формулирани въз основа на нетните първични разходи. Комисията препоръча всички държави членки да продължат да защитават инвестициите, финансирани на национално равнище, и да гарантират ефективното използване на средствата по линия на Механизма и други фондове на Съюза, по-специално с оглед на екологичния и цифровия преход и целите по отношение на устойчивостта. Комисията посочи, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. в съответствие с действащите правни разпоредби. |
| --- | --- |

(7)

На 8 март 2023 г. Комисията прие съобщение, в което се предоставят насоки за фискалната политика за 2024 г. („съобщението от 8 март 2023 г.“). То има за цел да подпомогне изготвянето на програмите за стабилност и конвергенция на държавите членки и по този начин да се засили координацията на политиките. Комисията припомни, че общата клауза за дерогация от Пакта за стабилност и растеж ще бъде дезактивирана в края на 2023 г. Тя призова за фискални политики през периода 2023—2024 г., които осигуряват средносрочна устойчивост на обслужването на дълга и повишават потенциалния растеж по устойчив начин, и прикани държавите членки да определят в своите програми за стабилност и конвергенция за 2023 г. начина, по който фискалните им планове ще осигурят спазването на референтната стойност по Договора от 3 % от брутния вътрешен продукт (БВП), както и реалистичното и непрекъснато намаляване на дълга или запазването на благоразумно равнище на дълга в средносрочен план. Комисията прикани държавите членки също така постепенно да премахнат националните фискални мерки, въведени за защита на домакинствата и предприятията от енергийния ценови шок, като се започне с тези с най-слаба насоченост. Тя посочи, че ако мерките за подкрепа трябва да бъдат удължени поради подновен натиск върху цените на енергията, държавите членки следва да насочат много по-добре тези мерки към уязвимите домакинства и предприятия. Комисията заяви, че фискалните препоръки ще бъдат количествено определени и диференцирани. Освен това, както се предлага в съобщението на Комисията от 9 ноември 2022 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС, фискалните препоръки ще бъдат формулирани въз основа на нетните първични разходи. Комисията препоръча всички държави членки да продължат да защитават инвестициите, финансирани на национално равнище, и да гарантират ефективното използване на средствата по линия на Механизма и други фондове на Съюза, по-специално с оглед на екологичния и цифровия преход и целите по отношение на устойчивостта. Комисията посочи, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. в съответствие с действащите правни разпоредби.

| (8) | На 26 април 2023 г. Комисията представи законодателни предложения за извършване на цялостна реформа на правилата на Съюза за икономическо управление. Основната цел на предложенията е да се засили устойчивостта на обслужването на публичния дълг и да се насърчи устойчивият и приобщаващ растеж във всички държави членки чрез реформи и инвестиции. Предложенията на Комисията са насочени към подобряване на националната ангажираност, опростяване на рамката и преминаване към по-голям средносрочен фокус в съчетание с ефективно и по-последователно правоприлагане. Съгласно заключенията на Съвета от 14 март 2023 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС целта е законодателната работа да приключи през 2023 г. |
| --- | --- |

(8)

На 26 април 2023 г. Комисията представи законодателни предложения за извършване на цялостна реформа на правилата на Съюза за икономическо управление. Основната цел на предложенията е да се засили устойчивостта на обслужването на публичния дълг и да се насърчи устойчивият и приобщаващ растеж във всички държави членки чрез реформи и инвестиции. Предложенията на Комисията са насочени към подобряване на националната ангажираност, опростяване на рамката и преминаване към по-голям средносрочен фокус в съчетание с ефективно и по-последователно правоприлагане. Съгласно заключенията на Съвета от 14 март 2023 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС целта е законодателната работа да приключи през 2023 г.

| (9) | На 30 април 2021 г. Белгия представи на Комисията своя национален план за възстановяване и устойчивост в съответствие с член 18, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2021/241. Съгласно член 19 от Регламент (ЕС) 2021/241 Комисията оцени целесъобразността, ефективността, ефикасността и съгласуваността на плана за възстановяване и устойчивост в съответствие с насоките за оценка, съдържащи се в приложение V към посочения регламент. На 13 юли 2021 г. Съветът прие своето решение за изпълнение за одобряване на оценката на плана за възстановяване и устойчивост на Белгия (6). Отпускането на траншовете зависи от приемането на решение на Комисията в съответствие с член 24, параграф 5 от Регламент (ЕС) 2021/241, в което се посочва, че Белгия е изпълнила задоволително съответните ключови етапи и цели, определени в решението за изпълнение на Съвета. Задоволителното изпълнение предполага, че постигането на предходните ключови етапи и цели е запазено. |
| --- | --- |

(9)

На 30 април 2021 г. Белгия представи на Комисията своя национален план за възстановяване и устойчивост в съответствие с член 18, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2021/241. Съгласно член 19 от Регламент (ЕС) 2021/241 Комисията оцени целесъобразността, ефективността, ефикасността и съгласуваността на плана за възстановяване и устойчивост в съответствие с насоките за оценка, съдържащи се в приложение V към посочения регламент. На 13 юли 2021 г. Съветът прие своето решение за изпълнение за одобряване на оценката на плана за възстановяване и устойчивост на Белгия (6). Отпускането на траншовете зависи от приемането на решение на Комисията в съответствие с член 24, параграф 5 от Регламент (ЕС) 2021/241, в което се посочва, че Белгия е изпълнила задоволително съответните ключови етапи и цели, определени в решението за изпълнение на Съвета. Задоволителното изпълнение предполага, че постигането на предходните ключови етапи и цели е запазено.

| (10) | В съответствие с член 4, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1466/97 на 30 април 2023 г. Белгия представи националната си програма за реформи за 2023 г. и програмата си за стабилност за 2023 г. Двете програми бяха оценени заедно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В съответствие с член 27 от Регламент (ЕС) 2021/241 националната програма за реформи за 2023 г. отразява също шестмесечното докладване на Белгия относно напредъка, постигнат при изпълнението на нейния план за възстановяване и устойчивост. |
| --- | --- |

(10)

В съответствие с член 4, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1466/97 на 30 април 2023 г. Белгия представи националната си програма за реформи за 2023 г. и програмата си за стабилност за 2023 г. Двете програми бяха оценени заедно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В съответствие с член 27 от Регламент (ЕС) 2021/241 националната програма за реформи за 2023 г. отразява също шестмесечното докладване на Белгия относно напредъка, постигнат при изпълнението на нейния план за възстановяване и устойчивост.

| (11) | На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклада за Белгия за 2023 г. В него беше оценен напредъкът на Белгия в изпълнението на съответните специфични за държавата препоръки, приети от Съвета в периода 2019—2022 г., и беше направен преглед на изпълнението от страна на Белгия на плана за възстановяване и устойчивост. Въз основа на този анализ в доклада за държавата бяха посочени пропуски по отношение на предизвикателствата, които не са разгледани или са само частично разгледани в плана за възстановяване и устойчивост, както и по отношение на новите и нововъзникващите предизвикателства. В него бяха оценени също напредъкът на Белгия при прилагането на Европейския стълб на социалните права и постигането на водещите цели на Съюза в областта на заетостта, уменията и намаляването на бедността, както и напредъкът в постигането на целите на Обединените нации за устойчиво развитие. |
| --- | --- |

(11)

На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклада за Белгия за 2023 г. В него беше оценен напредъкът на Белгия в изпълнението на съответните специфични за държавата препоръки, приети от Съвета в периода 2019—2022 г., и беше направен преглед на изпълнението от страна на Белгия на плана за възстановяване и устойчивост. Въз основа на този анализ в доклада за държавата бяха посочени пропуски по отношение на предизвикателствата, които не са разгледани или са само частично разгледани в плана за възстановяване и устойчивост, както и по отношение на новите и нововъзникващите предизвикателства. В него бяха оценени също напредъкът на Белгия при прилагането на Европейския стълб на социалните права и постигането на водещите цели на Съюза в областта на заетостта, уменията и намаляването на бедността, както и напредъкът в постигането на целите на Обединените нации за устойчиво развитие.

| (12) | В съответствие с данни, потвърдени от Евростат, дефицитът по консолидирания държавен бюджет на Белгия е намалял от 5,5 % от БВП през 2021 г. до 3,9 % през 2022 г., а консолидираният държавен дълг е намалял от 109,1 % от БВП в края на 2021 г. до 105,1 % в края на 2022 г. На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклад, изготвен в съответствие с член 126, параграф 3 от Договора. В този доклад се разглежда състоянието на бюджета на Белгия, тъй като нейният дефицит по консолидирания държан бюджет през 2022 г. надхвърли референтната стойност по Договора от 3 % от БВП. В доклада се стига до заключението, че критерият за дефицита не е изпълнен. В съответствие със съобщението си от 8 март 2023 г. през пролетта на 2023 г. Комисията не предложи откриване на нови процедури при прекомерен дефицит. Впоследствие Комисията заяви, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. Белгия следва да вземе това предвид при изпълнението на бюджета си за 2023 г. и при изготвянето на своя проект на бюджетен план за 2024 г. |
| --- | --- |

(12)

В съответствие с данни, потвърдени от Евростат, дефицитът по консолидирания държавен бюджет на Белгия е намалял от 5,5 % от БВП през 2021 г. до 3,9 % през 2022 г., а консолидираният държавен дълг е намалял от 109,1 % от БВП в края на 2021 г. до 105,1 % в края на 2022 г. На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклад, изготвен в съответствие с член 126, параграф 3 от Договора. В този доклад се разглежда състоянието на бюджета на Белгия, тъй като нейният дефицит по консолидирания държан бюджет през 2022 г. надхвърли референтната стойност по Договора от 3 % от БВП. В доклада се стига до заключението, че критерият за дефицита не е изпълнен. В съответствие със съобщението си от 8 март 2023 г. през пролетта на 2023 г. Комисията не предложи откриване на нови процедури при прекомерен дефицит. Впоследствие Комисията заяви, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. Белгия следва да вземе това предвид при изпълнението на бюджета си за 2023 г. и при изготвянето на своя проект на бюджетен план за 2024 г.

| (13) | Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно от мерките на фискалната политика, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. През 2022 г. тези мерки на фискалната политика, водещи до намаляване на приходите, включваха намаляване на акцизите върху бензиновите горива и намаляване на ДДС за договорите за електроенергия и газ за битови нужди, докато мерките на фискалната политика, водещи до увеличаване на разходите, включваха разширяване на обхвата на социалната тарифа за електроенергия и природен газ за уязвимите домакинства, всеобхватно прехвърляне на доходи към домакинствата директно чрез техните сметки за газ и електроенергия („енергийния пакет“), целеви еднократни трансфери (за домакинствата, които използват газьол, пропан или пелетно гориво) и директно подпомагане на дружества, изправени пред нарастващи разходи за енергия. Разходите за тези мерки бяха частично компенсирани от нови данъци върху неочакваните печалби на производителите и доставчиците на енергия, а именно в електроенергийния и петролния сектор. Комисията оценява нетните бюджетни разходи за тези мерки на 0,9 % от БВП през 2022 г. Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно и от бюджетните разходи за предоставянето на временна закрила на разселените лица от Украйна, които се оценяват на 0,1 % от БВП през 2022 г. В същото време прогнозните разходи за временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, намаляха до 0,5 % от БВП през 2022 г. спрямо 3 % през 2021 г. |
| --- | --- |

(13)

Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно от мерките на фискалната политика, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. През 2022 г. тези мерки на фискалната политика, водещи до намаляване на приходите, включваха намаляване на акцизите върху бензиновите горива и намаляване на ДДС за договорите за електроенергия и газ за битови нужди, докато мерките на фискалната политика, водещи до увеличаване на разходите, включваха разширяване на обхвата на социалната тарифа за електроенергия и природен газ за уязвимите домакинства, всеобхватно прехвърляне на доходи към домакинствата директно чрез техните сметки за газ и електроенергия („енергийния пакет“), целеви еднократни трансфери (за домакинствата, които използват газьол, пропан или пелетно гориво) и директно подпомагане на дружества, изправени пред нарастващи разходи за енергия. Разходите за тези мерки бяха частично компенсирани от нови данъци върху неочакваните печалби на производителите и доставчиците на енергия, а именно в електроенергийния и петролния сектор. Комисията оценява нетните бюджетни разходи за тези мерки на 0,9 % от БВП през 2022 г. Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно и от бюджетните разходи за предоставянето на временна закрила на разселените лица от Украйна, които се оценяват на 0,1 % от БВП през 2022 г. В същото време прогнозните разходи за временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, намаляха до 0,5 % от БВП през 2022 г. спрямо 3 % през 2021 г.

| (14) | На 18 юни 2021 г. Съветът препоръча през 2022 г. Белгия (7) да използва Механизма за финансиране на допълнителни инвестиции в подкрепа на възстановяването, като същевременно провежда разумна фискална политика. Освен това Съветът препоръча на Белгия да запази инвестициите, финансирани на национално равнище. |
| --- | --- |

(14)

На 18 юни 2021 г. Съветът препоръча през 2022 г. Белгия (7) да използва Механизма за финансиране на допълнителни инвестиции в подкрепа на възстановяването, като същевременно провежда разумна фискална политика. Освен това Съветът препоръча на Белгия да запази инвестициите, финансирани на национално равнище.

| (15) | Според оценките на Комисията фискалната позиция (8) през 2022 г. е била подкрепяща — с равнище от – 2 % от БВП. В съответствие с препоръката на Съвета Белгия продължи да подпомага възстановяването с инвестиции, които ще бъдат финансирани от Механизма. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, възлизаха на 0,2 % от БВП през 2022 г. (0,2 % от БВП през 2021 г.). Инвестициите, финансирани на национално равнище, осигуриха неутрален принос към фискалната позиция (9). Поради това Белгия запази инвестициите, финансирани на национално равнище, както се препоръчва от Съвета. Същевременно ръстът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (без новите мерки по отношение на приходите) доведе до експанзионистичен принос в размер на 1,9 процентни пункта към фискалната позиция. Този значителен експанзионистичен принос включваше допълнителното въздействие на мерките на фискалната политика, предприети за намаляване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията (допълнителни нетни бюджетни разходи в размер на 0,8 % от БВП спрямо 2021 г.), както и разходите за предоставяне на временна закрила на разселените лица от Украйна (0,1 % от БВП). В същото време нарастващите текущи разходи, дължащи се по-специално на автоматичното индексиране на социалните плащания и заплатите в публичния сектор и на други структурно увеличаващи се текущи разходи, по-специално отразяващи демографското застаряване, също допринесоха за растежа на нетните първични текущи разходи. Ето защо този значителен експанзионистичен принос на финансираните на национално равнище текущи разходи само частично се дължи на мерките за справяне с икономическото и социалното въздействие на увеличението на цените на енергията, както и на разходите за предоставяне на временна закрила на разселените лица от Украйна. Следователно Белгия не е ограничила в достатъчна степен нарастването на текущите разходи, финансирани на национално равнище. |
| --- | --- |

(15)

Според оценките на Комисията фискалната позиция (8) през 2022 г. е била подкрепяща — с равнище от – 2 % от БВП. В съответствие с препоръката на Съвета Белгия продължи да подпомага възстановяването с инвестиции, които ще бъдат финансирани от Механизма. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, възлизаха на 0,2 % от БВП през 2022 г. (0,2 % от БВП през 2021 г.). Инвестициите, финансирани на национално равнище, осигуриха неутрален принос към фискалната позиция (9). Поради това Белгия запази инвестициите, финансирани на национално равнище, както се препоръчва от Съвета. Същевременно ръстът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (без новите мерки по отношение на приходите) доведе до експанзионистичен принос в размер на 1,9 процентни пункта към фискалната позиция. Този значителен експанзионистичен принос включваше допълнителното въздействие на мерките на фискалната политика, предприети за намаляване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията (допълнителни нетни бюджетни разходи в размер на 0,8 % от БВП спрямо 2021 г.), както и разходите за предоставяне на временна закрила на разселените лица от Украйна (0,1 % от БВП). В същото време нарастващите текущи разходи, дължащи се по-специално на автоматичното индексиране на социалните плащания и заплатите в публичния сектор и на други структурно увеличаващи се текущи разходи, по-специално отразяващи демографското застаряване, също допринесоха за растежа на нетните първични текущи разходи. Ето защо този значителен експанзионистичен принос на финансираните на национално равнище текущи разходи само частично се дължи на мерките за справяне с икономическото и социалното въздействие на увеличението на цените на енергията, както и на разходите за предоставяне на временна закрила на разселените лица от Украйна. Следователно Белгия не е ограничила в достатъчна степен нарастването на текущите разходи, финансирани на национално равнище.

| (16) | Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в програмата за стабилност за 2023 г. е в съответствие с прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. за 2023 г. и след това. Правителството предвижда реалният БВП да нарасне с 1 % през 2023 г. и с 1,7 % през 2024 г. За сравнение, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда растеж на реалния БВП от 1,2 % през 2023 г. и 1,4 % през 2024 г. |
| --- | --- |

(16)

Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в програмата за стабилност за 2023 г. е в съответствие с прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. за 2023 г. и след това. Правителството предвижда реалният БВП да нарасне с 1 % през 2023 г. и с 1,7 % през 2024 г. За сравнение, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда растеж на реалния БВП от 1,2 % през 2023 г. и 1,4 % през 2024 г.

| (17) | В своята програма за стабилност за 2023 г. правителството очаква съотношението на дефицита по консолидирания държавен бюджет да се увеличи до 5,1 % от БВП през 2023 г. Увеличението през 2023 г. отразява главно нарастващите постоянни текущи разходи, дължащи се по-специално на автоматичното индексиране на социалните плащания и заплатите в публичния сектор, както и на демографското застаряване, въздействието върху бюджета на временното намаляване на социалноосигурителните вноски на предприятията през първата половина на 2023 г. и увеличаваща дефицита реформа на данъчното облагане на енергийните продукти за бита. Според програмата за стабилност за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да нарасне от 105,1 % в края на 2022 г. до 106,7 % в края на 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 5 % от БВП за 2023 г. Това съответства на дефицита, предвиден в програмата за стабилност за 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда малко по-ниско съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 106 % в края на 2023 г. Разликата се дължи на малко по-висок прогнозиран номинален БВП през 2023 г. в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. |
| --- | --- |

(17)

В своята програма за стабилност за 2023 г. правителството очаква съотношението на дефицита по консолидирания държавен бюджет да се увеличи до 5,1 % от БВП през 2023 г. Увеличението през 2023 г. отразява главно нарастващите постоянни текущи разходи, дължащи се по-специално на автоматичното индексиране на социалните плащания и заплатите в публичния сектор, както и на демографското застаряване, въздействието върху бюджета на временното намаляване на социалноосигурителните вноски на предприятията през първата половина на 2023 г. и увеличаваща дефицита реформа на данъчното облагане на енергийните продукти за бита. Според програмата за стабилност за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да нарасне от 105,1 % в края на 2022 г. до 106,7 % в края на 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 5 % от БВП за 2023 г. Това съответства на дефицита, предвиден в програмата за стабилност за 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда малко по-ниско съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 106 % в края на 2023 г. Разликата се дължи на малко по-висок прогнозиран номинален БВП през 2023 г. в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г.

| (18) | Салдото по консолидирания държавен бюджет през 2023 г. се очаква да продължи да се влияе от фискалните мерки, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. Те се състоят от мерки, които бяха продължени от 2022 г., по-специално намаляване на акцизите върху бензиновите горива, което приключи на 31 март 2023 г., и намаляване на ДДС за договорите за електроенергия и газ за битови потребители, разширяване на обхвата на социалната тарифа за енергийните продукти, енергийния пакет, целеви еднократни трансфери (за домакинствата, които използват източници на отопление, различни от газ и електроенергия) и директно подпомагане на дружества, изправени пред нарастващи разходи за енергия. Разходите за тези мерки продължават да са частично компенсирани от данъци върху неочакваните печалби на доставчиците на енергия, а именно в електроенергийния и петролния сектор, които са в сила от 2022 г., и от данък върху системен оператор на международна газова мрежа (Fluxys) през 2023 г. Като се вземат предвид тези приходи, нетните бюджетни разходи за мерките за подкрепа в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. възлизат на 0,4% от БВП през 2023 г. (10). Повечето мерки през 2023 г. не изглеждат насочени към най-уязвимите домакинства или предприятия, въпреки че в много от тях е запазен ценовият сигнал за намаляване на търсенето на енергия и повишаване на енергийната ефективност. В резултат на това в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. размерът на целевите мерки за подкрепа, който трябва да бъде взет предвид при оценката на спазването на препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. (11), се оценява на 0,1 % от БВП през 2023 г. (спрямо 0,2 % от БВП през 2022 г.). Бюджетните разходи за временна закрила на разселените лица от Украйна се очаква да останат стабилни в сравнение с 2022 г. И накрая, салдото по консолидирания държавен бюджет за 2023 г. се очаква да се повлияе положително от постепенното премахване на временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, които са оценени на 0,5 % от БВП. |
| --- | --- |

(18)

Салдото по консолидирания държавен бюджет през 2023 г. се очаква да продължи да се влияе от фискалните мерки, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. Те се състоят от мерки, които бяха продължени от 2022 г., по-специално намаляване на акцизите върху бензиновите горива, което приключи на 31 март 2023 г., и намаляване на ДДС за договорите за електроенергия и газ за битови потребители, разширяване на обхвата на социалната тарифа за енергийните продукти, енергийния пакет, целеви еднократни трансфери (за домакинствата, които използват източници на отопление, различни от газ и електроенергия) и директно подпомагане на дружества, изправени пред нарастващи разходи за енергия. Разходите за тези мерки продължават да са частично компенсирани от данъци върху неочакваните печалби на доставчиците на енергия, а именно в електроенергийния и петролния сектор, които са в сила от 2022 г., и от данък върху системен оператор на международна газова мрежа (Fluxys) през 2023 г. Като се вземат предвид тези приходи, нетните бюджетни разходи за мерките за подкрепа в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. възлизат на 0,4% от БВП през 2023 г. (10). Повечето мерки през 2023 г. не изглеждат насочени към най-уязвимите домакинства или предприятия, въпреки че в много от тях е запазен ценовият сигнал за намаляване на търсенето на енергия и повишаване на енергийната ефективност. В резултат на това в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. размерът на целевите мерки за подкрепа, който трябва да бъде взет предвид при оценката на спазването на препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. (11), се оценява на 0,1 % от БВП през 2023 г. (спрямо 0,2 % от БВП през 2022 г.). Бюджетните разходи за временна закрила на разселените лица от Украйна се очаква да останат стабилни в сравнение с 2022 г. И накрая, салдото по консолидирания държавен бюджет за 2023 г. се очаква да се повлияе положително от постепенното премахване на временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, които са оценени на 0,5 % от БВП.

| (19) | В препоръката си от 12 юли 2022 г. Съветът препоръча Белгия да гарантира през 2023 г. разумна фискална политика, по-специално като ограничи нарастването на финансираните на национално равнище първични текущи разходи под средносрочния потенциален растеж на производството (12), като вземе предвид продължаващата временна и целенасочена подкрепа за най-уязвимите на покачването на цените на енергията домакинства и предприятия и за хората, бягащи от Украйна. В същото време Белгия следва да има готовност да адаптира текущите разходи към променящата се ситуация. На Белгия се препоръча също да увеличи публичните инвестиции за екологичния и цифровия преход, както и за енергийната сигурност, като се вземе предвид инициативата REPowerEU, включително чрез използване на Механизма и други фондове на Съюза. |
| --- | --- |

(19)

В препоръката си от 12 юли 2022 г. Съветът препоръча Белгия да гарантира през 2023 г. разумна фискална политика, по-специално като ограничи нарастването на финансираните на национално равнище първични текущи разходи под средносрочния потенциален растеж на производството (12), като вземе предвид продължаващата временна и целенасочена подкрепа за най-уязвимите на покачването на цените на енергията домакинства и предприятия и за хората, бягащи от Украйна. В същото време Белгия следва да има готовност да адаптира текущите разходи към променящата се ситуация. На Белгия се препоръча също да увеличи публичните инвестиции за екологичния и цифровия преход, както и за енергийната сигурност, като се вземе предвид инициативата REPowerEU, включително чрез използване на Механизма и други фондове на Съюза.

| (20) | През 2023 г. в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда фискалната позиция да бъде експанзионистична (1,1 % от БВП), в контекста на висока инфлация. Това се предхожда от експанзионистична фискална позиция през 2022 г. (– 2 % от БВП). Увеличението на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) през 2023 г. се очаква да осигури експанзионистичен принос от 0,7 % от БВП към фискалната позиция. Това включва намалените разходи за целевите мерки за подкрепа на домакинствата и предприятията, които са най-уязвими по отношение на покачването на цените на енергията, с 0,1 % от БВП. Следователно растежът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи над средносрочния потенциален растеж на производството не се дължи на целенасочената подкрепа за домакинствата и предприятията, които са най-уязвими по отношение на резките увеличения на цените на енергията, и за хората, бягащи от Украйна. Експанзионистичното увеличение на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (без дискреционните мерки по отношение на приходите) се дължи също така на постоянните увеличения на заплатите в публичния сектор и социалните плащания (поради индексирането на тези заплати и социални плащания), на структурно нарастващите текущи разходи в резултат на демографското застаряване, на реформата на данъчното облагане на договорите за енергия за битови потребители и на временно намаляване на социалноосигурителните вноски на предприятията през първата половина на 2023 г. В обобщение, прогнозираният растеж на финансираните на национално равнище първични текущи разходи не е в съответствие с препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, се очаква да възлязат на 0,3 % от БВП през 2023 г., докато финансираните на национално равнище инвестиции се очаква да осигурят експанзионистичен принос към фискалната позиция от 0,1 процентни пункта (13). Поради това Белгия планира да финансира допълнителни инвестиции чрез Механизма и други фондове на Съюза, както и да запази финансираните на национално равнище инвестиции. Тя планира да финансира публични инвестиции за екологичния и цифровия преход, както и за енергийната сигурност, като например инвестиционни проекти за саниране на сгради, устойчива мобилност и декарбонизация на енергийния сектор, както и ключови инвестиции за ускоряване на цифровия преход, в това число цифровизиране на публичната администрация, насърчаване на електронното приобщаване и засилване на киберсигурността, които са финансирани от Механизма и други фондове на Съюза. |
| --- | --- |

(20)

През 2023 г. в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда фискалната позиция да бъде експанзионистична (1,1 % от БВП), в контекста на висока инфлация. Това се предхожда от експанзионистична фискална позиция през 2022 г. (– 2 % от БВП). Увеличението на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) през 2023 г. се очаква да осигури експанзионистичен принос от 0,7 % от БВП към фискалната позиция. Това включва намалените разходи за целевите мерки за подкрепа на домакинствата и предприятията, които са най-уязвими по отношение на покачването на цените на енергията, с 0,1 % от БВП. Следователно растежът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи над средносрочния потенциален растеж на производството не се дължи на целенасочената подкрепа за домакинствата и предприятията, които са най-уязвими по отношение на резките увеличения на цените на енергията, и за хората, бягащи от Украйна. Експанзионистичното увеличение на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (без дискреционните мерки по отношение на приходите) се дължи също така на постоянните увеличения на заплатите в публичния сектор и социалните плащания (поради индексирането на тези заплати и социални плащания), на структурно нарастващите текущи разходи в резултат на демографското застаряване, на реформата на данъчното облагане на договорите за енергия за битови потребители и на временно намаляване на социалноосигурителните вноски на предприятията през първата половина на 2023 г. В обобщение, прогнозираният растеж на финансираните на национално равнище първични текущи разходи не е в съответствие с препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, се очаква да възлязат на 0,3 % от БВП през 2023 г., докато финансираните на национално равнище инвестиции се очаква да осигурят експанзионистичен принос към фискалната позиция от 0,1 процентни пункта (13). Поради това Белгия планира да финансира допълнителни инвестиции чрез Механизма и други фондове на Съюза, както и да запази финансираните на национално равнище инвестиции. Тя планира да финансира публични инвестиции за екологичния и цифровия преход, както и за енергийната сигурност, като например инвестиционни проекти за саниране на сгради, устойчива мобилност и декарбонизация на енергийния сектор, както и ключови инвестиции за ускоряване на цифровия преход, в това число цифровизиране на публичната администрация, насърчаване на електронното приобщаване и засилване на киберсигурността, които са финансирани от Механизма и други фондове на Съюза.

| (21) | Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее до 4,2 % от БВП през 2024 г. Намалението през 2024 г. отразява и оттеглянето на временните мерки за подкрепа, които бяха приети в контекста на нарастващите цени на енергията. Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да нарасне до 107,1 % в края на 2024 г. Въз основа на мерките на политиката, известни към крайната дата на изготвяне на прогнозата, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 4,7 % от БВП през 2024 г. Тази стойност е по-висока от дефицита, прогнозиран в програмата за стабилност за 2023 г., главно поради мерките за намаляване на дефицита, възлизащи на 0,2 % от БВП, които все още не са посочени в програмата за стабилност за 2023 г. (поради което не са взети предвид в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г.), и поради по-неблагоприятна прогноза за държавните приходи, по-специално по отношение на корпоративните данъци. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда подобно съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 107,3 % в края на 2024 г. |
| --- | --- |

(21)

Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее до 4,2 % от БВП през 2024 г. Намалението през 2024 г. отразява и оттеглянето на временните мерки за подкрепа, които бяха приети в контекста на нарастващите цени на енергията. Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да нарасне до 107,1 % в края на 2024 г. Въз основа на мерките на политиката, известни към крайната дата на изготвяне на прогнозата, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 4,7 % от БВП през 2024 г. Тази стойност е по-висока от дефицита, прогнозиран в програмата за стабилност за 2023 г., главно поради мерките за намаляване на дефицита, възлизащи на 0,2 % от БВП, които все още не са посочени в програмата за стабилност за 2023 г. (поради което не са взети предвид в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г.), и поради по-неблагоприятна прогноза за държавните приходи, по-специално по отношение на корпоративните данъци. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда подобно съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 107,3 % в края на 2024 г.

| (22) | В програмата за стабилност за 2023 г. се предвижда постепенно премахване на всички мерки за енергийна подкрепа през 2024 г. Понастоящем Комисията приема също така, че мерките за енергийна подкрепа ще бъдат премахнати изцяло през 2024 г. Това се базира на допускането, че няма да има нови увеличения на цените на енергията. |
| --- | --- |

(22)

В програмата за стабилност за 2023 г. се предвижда постепенно премахване на всички мерки за енергийна подкрепа през 2024 г. Понастоящем Комисията приема също така, че мерките за енергийна подкрепа ще бъдат премахнати изцяло през 2024 г. Това се базира на допускането, че няма да има нови увеличения на цените на енергията.

| (23) | В Регламент (ЕО) No 1466/97 се призовава за годишно подобрение на структурното бюджетно салдо в посока постигане на средносрочната бюджетна цел с 0,5 % от БВП като референтна стойност (14). Като се вземат предвид съображенията за фискална устойчивост и необходимостта от намаляване на дефицита до стойност под референтната стойност по Договора от 3 % от БВП, според Комисията би било целесъобразно подобрение на структурното салдо от поне 0,7 % от БВП за 2024 г. За да се гарантира такова подобрение, и в съответствие с методиката на Комисията, нарастването на финансираните на национално равнище нетни първични разходи (15) през 2024 г. следва да не надвишава 2 %, както е отразено в настоящата препоръка. В същото време оставащите мерки за енергийна подкрепа (които понастоящем Комисията оценява на 0,4 % от БВП през 2023 г.) следва постепенно да бъдат премахнати, ако развитието на енергийния пазар позволява това и като се започне от най-слабо насочените мерки, а свързаните с това икономии следва да бъдат използвани за намаляване на бюджетния дефицит. Освен това според прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. ръстът на финансираните на национално равнище нетни първични текущи разходи през 2023 г. не е в съответствие с препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. Ако това се потвърди, ще бъде целесъобразно растежът на нетните първични разходи през 2024 г. да бъде по-малък. |
| --- | --- |

(23)

В Регламент (ЕО) No 1466/97 се призовава за годишно подобрение на структурното бюджетно салдо в посока постигане на средносрочната бюджетна цел с 0,5 % от БВП като референтна стойност (14). Като се вземат предвид съображенията за фискална устойчивост и необходимостта от намаляване на дефицита до стойност под референтната стойност по Договора от 3 % от БВП, според Комисията би било целесъобразно подобрение на структурното салдо от поне 0,7 % от БВП за 2024 г. За да се гарантира такова подобрение, и в съответствие с методиката на Комисията, нарастването на финансираните на национално равнище нетни първични разходи (15) през 2024 г. следва да не надвишава 2 %, както е отразено в настоящата препоръка. В същото време оставащите мерки за енергийна подкрепа (които понастоящем Комисията оценява на 0,4 % от БВП през 2023 г.) следва постепенно да бъдат премахнати, ако развитието на енергийния пазар позволява това и като се започне от най-слабо насочените мерки, а свързаните с това икономии следва да бъдат използвани за намаляване на бюджетния дефицит. Освен това според прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. ръстът на финансираните на национално равнище нетни първични текущи разходи през 2023 г. не е в съответствие с препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. Ако това се потвърди, ще бъде целесъобразно растежът на нетните първични разходи през 2024 г. да бъде по-малък.

| (24) | Ако се допусне, че политиките остават непроменени, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда нетните първични разходи, финансирани на национално равнище, да нараснат с 2,7 % през 2024 г., което е над препоръчания темп на растеж. |
| --- | --- |

(24)

Ако се допусне, че политиките остават непроменени, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда нетните първични разходи, финансирани на национално равнище, да нараснат с 2,7 % през 2024 г., което е над препоръчания темп на растеж.

| (25) | Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква публичните инвестиции да се увеличат от 2,9 % от БВП през 2023 г. до 3,1 % от БВП през 2024 г. По-високите инвестиции са резултат от по-високи инвестиции, финансирани на национално равнище, и от инвестиции, финансирани от Съюза, а именно чрез Механизма. В програмата за стабилност за 2023 г. са посочени реформи и инвестиции, които се очаква да допринесат за фискалната устойчивост и за устойчивия и приобщаващ растеж. Тези реформи и инвестиции включват проект за фискална реформа на данъчната система и системата за социална сигурност с цел повишаване на заетостта и икономическата активност, като по този начин се насърчава устойчивостта на публичните финанси, и пенсионна реформа (както е предвидено в плана за възстановяване и устойчивост) за подобряване на финансовата устойчивост на пенсионната система. Освен това с плана за възстановяване и устойчивост се цели да се увеличат усилията за насърчаване на публичните инвестиции с оглед да се ускорят екологичният и цифровият преход, включително чрез изпълнението на плана за възстановяване и устойчивост. |
| --- | --- |

(25)

Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква публичните инвестиции да се увеличат от 2,9 % от БВП през 2023 г. до 3,1 % от БВП през 2024 г. По-високите инвестиции са резултат от по-високи инвестиции, финансирани на национално равнище, и от инвестиции, финансирани от Съюза, а именно чрез Механизма. В програмата за стабилност за 2023 г. са посочени реформи и инвестиции, които се очаква да допринесат за фискалната устойчивост и за устойчивия и приобщаващ растеж. Тези реформи и инвестиции включват проект за фискална реформа на данъчната система и системата за социална сигурност с цел повишаване на заетостта и икономическата активност, като по този начин се насърчава устойчивостта на публичните финанси, и пенсионна реформа (както е предвидено в плана за възстановяване и устойчивост) за подобряване на финансовата устойчивост на пенсионната система. Освен това с плана за възстановяване и устойчивост се цели да се увеличат усилията за насърчаване на публичните инвестиции с оглед да се ускорят екологичният и цифровият преход, включително чрез изпълнението на плана за възстановяване и устойчивост.

| (26) | В програмата за стабилност за 2023 г. се очертава средносрочен фискален план до 2026 г. Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее до 3,3 % от БВП през 2025 г. и до 2,9 % до 2026 г. Следователно се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет да спадне под 3 % от БВП до 2026 г. Според програмата за стабилност за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да нарасне от 107,1 % в края на 2024 г. до 107,8 % до края на 2026 г. |
| --- | --- |

(26)

В програмата за стабилност за 2023 г. се очертава средносрочен фискален план до 2026 г. Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее до 3,3 % от БВП през 2025 г. и до 2,9 % до 2026 г. Следователно се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет да спадне под 3 % от БВП до 2026 г. Според програмата за стабилност за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да нарасне от 107,1 % в края на 2024 г. до 107,8 % до края на 2026 г.

| (27) | Белгия е изправена пред значителни предизвикателства по отношение на фискалната устойчивост. Тези предизвикателства са свързани както с високото равнище на държавния дълг, така и с очакваното влошаване на въздействието на свързаните със застаряването разходи върху публичните финанси в условията на бързо застаряващото население, ако политиките не бъдат променени. В доклада на Комисията за застаряването на населението от 2021 г. се предвижда разходите, свързани със застаряването на населението, да се увеличат с 3,6 процентни пункта от БВП до 2040 г. и с 5,4 процентни пункта от БВП до 2070 г., най-вече поради разходите за пенсии и дългосрочни грижи. Предвижда се разходите за пенсии да нараснат с 3 процентни пункта от БВП през периода 2019—2070 г. в сравнение с 0,1 процентни пункта от БВП средно в еврозоната. В случая с Белгия по-голямата част от прогнозираното увеличение ще е настъпило още през 2040 г., когато разходите за пенсии ще се увеличат с 2,7 процентни пункта от БВП до 14,9 % от БВП. В плана за възстановяване и устойчивост на Белгия е включена пенсионна реформа, с която се цели справяне с това предизвикателство, както и постигане на други цели, като например подобряване на социалната устойчивост на системата, стимулиране на хората да продължават да са активни на пазара на труда, след като изпълнят условията за ранно пенсиониране, и осигуряване на по-голямо сближаване между и в рамките на пенсионните системи. По отношение на дългосрочните грижи през 2019 г. публичните разходи за тази позиция възлизат на 2,2 % от БВП (при средна стойност за Съюза 1,7 %), което прави Белгия една от държавите в Съюза с най-високи разходи за дългосрочни грижи. Предвижда се до 2070 г. разходите за дългосрочни грижи да нараснат допълнително до 4,3 % от БВП в базовия сценарий. Тези разходи обаче може да се увеличат до 6,0 % от БВП при най-отрицателните сценарии (16). Данните показват, че вероятно има прекомерна употреба на резидентни грижи и ненужно или преждевременно институционализиране на възрастни хора. Наличните данни показват, че броят на възрастните хора, настанени ненужно или най-малкото преждевременно в дом за резидентна грижа, продължава да е висок, макар и да намалява през последните десет години. По-специално съгласно данните делът на хората, засегнати от този проблем, е висок в Брюксел и Валония. Реформите за подобряване на ефективното по отношение на разходите използване на различните места за полагане на грижи, по-специално с цел да се избегне и забави ненужната или преждевременната институционализация, са инициирани от федералните субекти, на които от 2019 г. насам е прехвърлена отговорността за дългосрочните грижи. Те обаче не са съсредоточени в достатъчна степен върху справянето с предизвикателството по отношение на фискалната устойчивост. |
| --- | --- |

(27)

Белгия е изправена пред значителни предизвикателства по отношение на фискалната устойчивост. Тези предизвикателства са свързани както с високото равнище на държавния дълг, така и с очакваното влошаване на въздействието на свързаните със застаряването разходи върху публичните финанси в условията на бързо застаряващото население, ако политиките не бъдат променени. В доклада на Комисията за застаряването на населението от 2021 г. се предвижда разходите, свързани със застаряването на населението, да се увеличат с 3,6 процентни пункта от БВП до 2040 г. и с 5,4 процентни пункта от БВП до 2070 г., най-вече поради разходите за пенсии и дългосрочни грижи. Предвижда се разходите за пенсии да нараснат с 3 процентни пункта от БВП през периода 2019—2070 г. в сравнение с 0,1 процентни пункта от БВП средно в еврозоната. В случая с Белгия по-голямата част от прогнозираното увеличение ще е настъпило още през 2040 г., когато разходите за пенсии ще се увеличат с 2,7 процентни пункта от БВП до 14,9 % от БВП. В плана за възстановяване и устойчивост на Белгия е включена пенсионна реформа, с която се цели справяне с това предизвикателство, както и постигане на други цели, като например подобряване на социалната устойчивост на системата, стимулиране на хората да продължават да са активни на пазара на труда, след като изпълнят условията за ранно пенсиониране, и осигуряване на по-голямо сближаване между и в рамките на пенсионните системи. По отношение на дългосрочните грижи през 2019 г. публичните разходи за тази позиция възлизат на 2,2 % от БВП (при средна стойност за Съюза 1,7 %), което прави Белгия една от държавите в Съюза с най-високи разходи за дългосрочни грижи. Предвижда се до 2070 г. разходите за дългосрочни грижи да нараснат допълнително до 4,3 % от БВП в базовия сценарий. Тези разходи обаче може да се увеличат до 6,0 % от БВП при най-отрицателните сценарии (16). Данните показват, че вероятно има прекомерна употреба на резидентни грижи и ненужно или преждевременно институционализиране на възрастни хора. Наличните данни показват, че броят на възрастните хора, настанени ненужно или най-малкото преждевременно в дом за резидентна грижа, продължава да е висок, макар и да намалява през последните десет години. По-специално съгласно данните делът на хората, засегнати от този проблем, е висок в Брюксел и Валония. Реформите за подобряване на ефективното по отношение на разходите използване на различните места за полагане на грижи, по-специално с цел да се избегне и забави ненужната или преждевременната институционализация, са инициирани от федералните субекти, на които от 2019 г. насам е прехвърлена отговорността за дългосрочните грижи. Те обаче не са съсредоточени в достатъчна степен върху справянето с предизвикателството по отношение на фискалната устойчивост.

| (28) | Въпреки неотдавнашните реформи данъчно-осигурителната тежест (осигурителните вноски и данъкът върху доходите от труд) в Белгия остава доста над средната за Съюза на всички равнища на възнагражденията, освен за наетите лица с много ниски заплати (50 % от средната), което може да бъде възпиращ фактор за заетостта. Бяха въведени някои мерки за увеличаване на нетния доход на наетите лица с ниски заплати, като например бонуси за работа (във Фландрия) и обезщетения за дългосрочно наети работещи лица с ниски доходи или за междурегионална мобилност (на федерално равнище). Тези мерки обаче също така увеличават още повече високата пределна данъчна ставка за наетите лица с ниски и средни доходи („капана на ниските заплати“), което може да обезсърчи инвестициите в обучение през целия живот, както и увеличаването на броя на отработените часове. Обезщетенията за безработица са неограничени във времето и при тях няма условия за имуществено състояние за дългосрочно безработните лица. Освен това няколко непарични социални обезщетения са свързани с това получаващите ги лица да имат статут на безработни лица, което може за допринесе за съществуващата неактивност, безработицата и капаните на ниските заплати. Едно широко преразглеждане на системата за социална сигурност би увеличило прозрачността по отношение на стимулите за заетост и би могло да допринесе за повишаване на ефективността на политиките за активизиране. |
| --- | --- |

(28)

Въпреки неотдавнашните реформи данъчно-осигурителната тежест (осигурителните вноски и данъкът върху доходите от труд) в Белгия остава доста над средната за Съюза на всички равнища на възнагражденията, освен за наетите лица с много ниски заплати (50 % от средната), което може да бъде възпиращ фактор за заетостта. Бяха въведени някои мерки за увеличаване на нетния доход на наетите лица с ниски заплати, като например бонуси за работа (във Фландрия) и обезщетения за дългосрочно наети работещи лица с ниски доходи или за междурегионална мобилност (на федерално равнище). Тези мерки обаче също така увеличават още повече високата пределна данъчна ставка за наетите лица с ниски и средни доходи („капана на ниските заплати“), което може да обезсърчи инвестициите в обучение през целия живот, както и увеличаването на броя на отработените часове. Обезщетенията за безработица са неограничени във времето и при тях няма условия за имуществено състояние за дългосрочно безработните лица. Освен това няколко непарични социални обезщетения са свързани с това получаващите ги лица да имат статут на безработни лица, което може за допринесе за съществуващата неактивност, безработицата и капаните на ниските заплати. Едно широко преразглеждане на системата за социална сигурност би увеличило прозрачността по отношение на стимулите за заетост и би могло да допринесе за повишаване на ефективността на политиките за активизиране.

| (29) | Широкото използване на данъчнопризнати разходи, отчасти с цел неутрализиране на високите данъчни ставки, поражда неефективност и от него обикновено се облагодетелстват определени видове възнаграждения и разходи. То води до икономически, социални и екологични проблеми. Специалните схеми, като ваучерите за храна, субсидиите за пътуване до работното място или освобождаването от данък при източника за извънреден труд, научноизследователска и развойна работа и работа през нощта/на смени, са скъпи за бюджета и е установено, че създават неефективност. Някои облекчения във връзка с данъка върху доходите на физическите лица (напр. приспадане за ваучерите за услуги) облагодетелстват непропорционално хората с високи доходи. Продължава да се прилага данъчно стимулиране за инвестиции в недвижимо имущество на федерално равнище (кадастралните стойности са по-ниски от действителния доход от наеми, приспада се лихвата за вторични жилищни заеми) и на регионално равнище („cheque-habitat“ във Валония). С това данъчно стимулиране се нарушава разпределението на ресурсите и потенциално се генерират предизвикани от данъци свръхинвестиции в някои видове активи. Свързаните с данъци субсидии, вредни за околната среда, са се увеличили. С намаляването на ставката на ДДС върху електроенергията и газа за договорите за жилища, като същевременно се осигурява подкрепа за домакинствата, продължават да се създават благоприятни условия за изкопаемите горива в дългосрочен план и се обезсърчават по-нататъшната диверсификация и икономиите на енергия. В условията на нарастващо задръстване и нарастващи проблеми със замърсяването на въздуха изглежда, че данъците върху транспорта и таксите за замърсяване все още не се използват в достатъчна степен. Очаква се, че ако бъде приета и приложена, по-широката данъчна реформа, която правителството планира да въведе поетапно до 2024 г., ще намали данъчната тежест върху труда и ще премахне някои от изкривяванията. |
| --- | --- |

(29)

Широкото използване на данъчнопризнати разходи, отчасти с цел неутрализиране на високите данъчни ставки, поражда неефективност и от него обикновено се облагодетелстват определени видове възнаграждения и разходи. То води до икономически, социални и екологични проблеми. Специалните схеми, като ваучерите за храна, субсидиите за пътуване до работното място или освобождаването от данък при източника за извънреден труд, научноизследователска и развойна работа и работа през нощта/на смени, са скъпи за бюджета и е установено, че създават неефективност. Някои облекчения във връзка с данъка върху доходите на физическите лица (напр. приспадане за ваучерите за услуги) облагодетелстват непропорционално хората с високи доходи. Продължава да се прилага данъчно стимулиране за инвестиции в недвижимо имущество на федерално равнище (кадастралните стойности са по-ниски от действителния доход от наеми, приспада се лихвата за вторични жилищни заеми) и на регионално равнище („cheque-habitat“ във Валония). С това данъчно стимулиране се нарушава разпределението на ресурсите и потенциално се генерират предизвикани от данъци свръхинвестиции в някои видове активи. Свързаните с данъци субсидии, вредни за околната среда, са се увеличили. С намаляването на ставката на ДДС върху електроенергията и газа за договорите за жилища, като същевременно се осигурява подкрепа за домакинствата, продължават да се създават благоприятни условия за изкопаемите горива в дългосрочен план и се обезсърчават по-нататъшната диверсификация и икономиите на енергия. В условията на нарастващо задръстване и нарастващи проблеми със замърсяването на въздуха изглежда, че данъците върху транспорта и таксите за замърсяване все още не се използват в достатъчна степен. Очаква се, че ако бъде приета и приложена, по-широката данъчна реформа, която правителството планира да въведе поетапно до 2024 г., ще намали данъчната тежест върху труда и ще премахне някои от изкривяванията.

| (30) | В съответствие с член 19, параграф 3, буква б) от Регламент (ЕС) 2021/241 и критерий 2.2 от приложение V към него планът за възстановяване и устойчивост включва широк набор от взаимно подсилващи се реформи и инвестиции, които трябва да бъдат изпълнени до 2026 г. Изпълнението на плана за възстановяване и устойчивост на Белгия е в ход, но с все по-голям риск от забавяния. Белгия все още не е подала искане за плащане. Ще е необходимо ефективно управление, за да е възможно бързо и стабилно изпълнение. Очаква се планът за възстановяване и устойчивост да бъде преразгледан през 2023 г., за да се включи, наред с другото, глава за REPowerEU, като същевременно се вземе предвид преразглеждането в низходяща посока на максималния размер на безвъзмездните средства, разпределени за Белгия по линия на Механизма. Бързото включване на новата глава за REPowerEU в плана за възстановяване и устойчивост ще позволи да бъдат финансирани допълнителни реформи и инвестиции в подкрепа на стратегическите цели на Белгия в областта на енергетиката и екологичния преход. В съответствие с член 14, параграф 6 от Регламент (ЕС) 2021/241 на 31 март 2023 г. Белгия изрази намерението си да поиска допълнителна подкрепа под формата на заем в размер на 1 024 900 000 EUR по линия на Механизма. Системното и ефективно участие на местните и регионалните власти, социалните партньори и други съответни заинтересовани страни продължава да бъде важно за успешното изпълнение на плана за възстановяване и устойчивост, както и на други икономически политики и политики в областта на заетостта, които излизат извън рамките на този план, за да се гарантира широка ангажираност с цялостната програма на политиката. |
| --- | --- |

(30)

В съответствие с член 19, параграф 3, буква б) от Регламент (ЕС) 2021/241 и критерий 2.2 от приложение V към него планът за възстановяване и устойчивост включва широк набор от взаимно подсилващи се реформи и инвестиции, които трябва да бъдат изпълнени до 2026 г. Изпълнението на плана за възстановяване и устойчивост на Белгия е в ход, но с все по-голям риск от забавяния. Белгия все още не е подала искане за плащане. Ще е необходимо ефективно управление, за да е възможно бързо и стабилно изпълнение. Очаква се планът за възстановяване и устойчивост да бъде преразгледан през 2023 г., за да се включи, наред с другото, глава за REPowerEU, като същевременно се вземе предвид преразглеждането в низходяща посока на максималния размер на безвъзмездните средства, разпределени за Белгия по линия на Механизма. Бързото включване на новата глава за REPowerEU в плана за възстановяване и устойчивост ще позволи да бъдат финансирани допълнителни реформи и инвестиции в подкрепа на стратегическите цели на Белгия в областта на енергетиката и екологичния преход. В съответствие с член 14, параграф 6 от Регламент (ЕС) 2021/241 на 31 март 2023 г. Белгия изрази намерението си да поиска допълнителна подкрепа под формата на заем в размер на 1 024 900 000 EUR по линия на Механизма. Системното и ефективно участие на местните и регионалните власти, социалните партньори и други съответни заинтересовани страни продължава да бъде важно за успешното изпълнение на плана за възстановяване и устойчивост, както и на други икономически политики и политики в областта на заетостта, които излизат извън рамките на този план, за да се гарантира широка ангажираност с цялостната програма на политиката.

| (31) | През 2022 г. Комисията одобри всички програмни документи на Белгия в областта на политиката на сближаване освен Европейския фонд за регионално развитие за регион Брюксел — столица, който беше приет през 2023 г. Бързото изпълнение на програмите по линия на политиката на сближаване при взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост, включително главата за REPowerEU, е от ключово значение за постигане на екологичния и цифровия преход, за повишаване на икономическата и социалната устойчивост и за осигуряване на балансирано териториално развитие в Белгия. |
| --- | --- |

(31)

През 2022 г. Комисията одобри всички програмни документи на Белгия в областта на политиката на сближаване освен Европейския фонд за регионално развитие за регион Брюксел — столица, който беше приет през 2023 г. Бързото изпълнение на програмите по линия на политиката на сближаване при взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост, включително главата за REPowerEU, е от ключово значение за постигане на екологичния и цифровия преход, за повишаване на икономическата и социалната устойчивост и за осигуряване на балансирано териториално развитие в Белгия.

| (32) | Освен икономическите и социалните предизвикателства, разгледани в плана за възстановяване и устойчивост и програмите по линия на политиката на сближаване, Белгия е изправена пред редица допълнителни предизвикателства, свързани с нейния пазар на труда, образователната ѝ система, енергийната политика и екологичния преход. Процентът на незаетите работни места в Белгия понастоящем е сред най-високите в Съюза и работодателите срещат все по-големи трудности да наемат служители с подходящите умения. Регионалните различия в участието на пазара на труда обаче са значителни. Недостигът на работна ръка е висок в професиите, в които се изисква както ниска, така и висока квалификация, като недостиг има в няколко сектора, в това число информационни и комуникационни технологии, професионални, технически и научни работни места, хотелиерство и ресторантьорство, и здравеопазване. Броят на завършилите, особено на жените, в областта на науката, технологиите, инженерството и математиката (STEM) остава нисък и делът им се увеличава много бавно въпреки специалните планове за действие в областта на STEM. Обяснение за несъответствията между уменията и изискванията на пазара на труда е и ниското участие в образование и обучение на възрастни. Настоящите стимули за образование и обучение на възрастни може да не достигат до хората с ниско образование, за които повишаването на квалификацията може да предложи по-добри възможности за заетост. Висококачествените системи за образование и обучение, които отговарят на променящите се нужди на пазара на труда, и целенасочените мерки за повишаване на квалификацията и за преквалификация са от ключово значение за намаляване на недостига на умения и насърчаване на приобщаването и пренасочването на работната сила. Отстраняването на недостига на работна ръка и на несъответствието между търсените и предлаганите умения е ключов лост за преминаването към цифрова трансформация и за осъществяване на екологичния преход, както и за постигане на водещите цели на Съюза за 2030 г. в областта на заетостта и уменията. |
| --- | --- |

(32)

Освен икономическите и социалните предизвикателства, разгледани в плана за възстановяване и устойчивост и програмите по линия на политиката на сближаване, Белгия е изправена пред редица допълнителни предизвикателства, свързани с нейния пазар на труда, образователната ѝ система, енергийната политика и екологичния преход. Процентът на незаетите работни места в Белгия понастоящем е сред най-високите в Съюза и работодателите срещат все по-големи трудности да наемат служители с подходящите умения. Регионалните различия в участието на пазара на труда обаче са значителни. Недостигът на работна ръка е висок в професиите, в които се изисква както ниска, така и висока квалификация, като недостиг има в няколко сектора, в това число информационни и комуникационни технологии, професионални, технически и научни работни места, хотелиерство и ресторантьорство, и здравеопазване. Броят на завършилите, особено на жените, в областта на науката, технологиите, инженерството и математиката (STEM) остава нисък и делът им се увеличава много бавно въпреки специалните планове за действие в областта на STEM. Обяснение за несъответствията между уменията и изискванията на пазара на труда е и ниското участие в образование и обучение на възрастни. Настоящите стимули за образование и обучение на възрастни може да не достигат до хората с ниско образование, за които повишаването на квалификацията може да предложи по-добри възможности за заетост. Висококачествените системи за образование и обучение, които отговарят на променящите се нужди на пазара на труда, и целенасочените мерки за повишаване на квалификацията и за преквалификация са от ключово значение за намаляване на недостига на умения и насърчаване на приобщаването и пренасочването на работната сила. Отстраняването на недостига на работна ръка и на несъответствието между търсените и предлаганите умения е ключов лост за преминаването към цифрова трансформация и за осъществяване на екологичния преход, както и за постигане на водещите цели на Съюза за 2030 г. в областта на заетостта и уменията.

| (33) | В допълнение към намаляването на възпиращите заетостта фактори, произтичащи от данъчната система и системата за социална сигурност, по-ефективните и целенасочени мерки за активизиране биха могли да помогнат за отключването на големия неизползван трудов потенциал и за облекчаване на нарастващия недостиг на работна ръка и умения. Групите в неравностойно положение, включително хората с ниско образование, с мигрантски произход или с увреждания, са по-слабо интегрирани на пазара на труда. Средният процент на преход от безработица или неактивност към заетост е нисък. Това предполага, че съществуват още възможности за повишаване на ефективността на активните политики на пазара на труда, по-специално чрез по-систематични оценки и интегрирани възможности за търсещите работа лица, които са изправени пред множество препятствия при намирането на работа. За по-нататъшно увеличаване на равнището на заетост ще бъде необходимо и провеждане на политики за насърчаване на реинтеграцията на работниците в дългосрочен отпуск по болест, по-специално поради синдром на професионалното изчерпване и депресия (25 % от случаите), които в момента значително надвишават броя на безработните лица. |
| --- | --- |

(33)

В допълнение към намаляването на възпиращите заетостта фактори, произтичащи от данъчната система и системата за социална сигурност, по-ефективните и целенасочени мерки за активизиране биха могли да помогнат за отключването на големия неизползван трудов потенциал и за облекчаване на нарастващия недостиг на работна ръка и умения. Групите в неравностойно положение, включително хората с ниско образование, с мигрантски произход или с увреждания, са по-слабо интегрирани на пазара на труда. Средният процент на преход от безработица или неактивност към заетост е нисък. Това предполага, че съществуват още възможности за повишаване на ефективността на активните политики на пазара на труда, по-специално чрез по-систематични оценки и интегрирани възможности за търсещите работа лица, които са изправени пред множество препятствия при намирането на работа. За по-нататъшно увеличаване на равнището на заетост ще бъде необходимо и провеждане на политики за насърчаване на реинтеграцията на работниците в дългосрочен отпуск по болест, по-специално поради синдром на професионалното изчерпване и депресия (25 % от случаите), които в момента значително надвишават броя на безработните лица.

| (34) | По отношение на недостига на работна ръка и несъответствията между търсените и предлаганите умения съществуват опасения във връзка с резултатите, приобщаващия характер и справедливостта на образователните системи, включително с оглед на големите публични разходи за образование. Разликите в образователните резултати са тясно свързани със социално-икономическия и мигрантския произход на учениците и са сред най-силно изразените в Съюза, което води до неравенство в образованието. От ключово значение ще бъде да се увеличат привеждането на професионалното образование и обучение в съответствие с пазара на труда и привлекателността на ПОО. Укрепването на учителската професия чрез осигуряване на по-добро обучение и непрекъснато професионално развитие на учителите, както и чрез разработване на по-гъвкави и привлекателни модели за кариера, ще помогне за намаляване на нарастващия недостиг на квалифицирани учители, който създава риск от допълнително увеличаване на съществуващите образователни неравенства. Наскоро бяха предприети или се планират някои стъпки за укрепване на учителската професия. Ще бъде от съществено значение тези мерки да се продължат и да се наблюдават тяхното прилагането и тяхното въздействие. |
| --- | --- |

(34)

По отношение на недостига на работна ръка и несъответствията между търсените и предлаганите умения съществуват опасения във връзка с резултатите, приобщаващия характер и справедливостта на образователните системи, включително с оглед на големите публични разходи за образование. Разликите в образователните резултати са тясно свързани със социално-икономическия и мигрантския произход на учениците и са сред най-силно изразените в Съюза, което води до неравенство в образованието. От ключово значение ще бъде да се увеличат привеждането на професионалното образование и обучение в съответствие с пазара на труда и привлекателността на ПОО. Укрепването на учителската професия чрез осигуряване на по-добро обучение и непрекъснато професионално развитие на учителите, както и чрез разработване на по-гъвкави и привлекателни модели за кариера, ще помогне за намаляване на нарастващия недостиг на квалифицирани учители, който създава риск от допълнително увеличаване на съществуващите образователни неравенства. Наскоро бяха предприети или се планират някои стъпки за укрепване на учителската професия. Ще бъде от съществено значение тези мерки да се продължат и да се наблюдават тяхното прилагането и тяхното въздействие.

| (35) | Около 70 % от брутното вътрешно потребление на енергия в Белгия се покрива от вноса на изкопаеми горива. През 2021 г. делът на нефта в енергийния микс на Белгия е бил 45 %, а този на природния газ — 23 %. Потреблението на природен газ в Белгия е намаляло с 15 % през периода между август 2022 г. и март 2023 г. в сравнение със средното потребление на газ за същия период през предходните пет години — това е в съответствие с целта за намаляване от 15 %, определена в Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета (17). Белгия може да продължи да полага усилия за временно намаляване на търсенето на газ до 31 март 2024 г. съгласно Регламент (ЕС) 2023/706 на Съвета (18). Енергията от възобновяеми източници е представлявала едва 13 % от крайното потребление на енергия през 2021 г. За да отрази по-амбициозните цели на Съюза, Белгия ще трябва да увеличи значително своята цел за енергия от възобновяеми източници до 2030 г., която понастоящем е 17,5 % и според оценката на Комисията за 2020 г. е неамбициозна. За да се постигне планираното намаляване на ядрената енергия и прогнозираното нарастване на търсенето на електроенергия, ще трябва значително да се увеличат енергийната ефективност и делът на електроенергията, произведена от възобновяеми източници. Разработването на проекти за вятърна енергия на сушата и свързаното с това разширяване на електроенергийната мрежа обаче все още са особено затруднени от слабото обществено приемане и дългите забавяния, свързани с процедурите за издаване на разрешителни, по-специално поради повтарящите се и продължителни процедури за обжалване. Могат да бъдат предприети допълнителни стъпки за ускоряване на внедряването на разположени на сушата инсталации за вятърна енергия и свързаното с тях укрепване на мрежата. Устройството на територията и преразглеждането на правилата за минимално отстояние на вятърните турбини от летища, радари и военни зони биха могли да освободят повече място за вятърна енергия. Освен това издаването на разрешителни може да бъде улеснено, като на проектите за енергия от вятъра и за мрежова инфраструктура се предостави статут на проекти от по-висш обществен интерес и жалбите се обработват по-бързо. Участието на общините и гражданите в проекти за производство на енергия от възобновяеми източници би могло да повиши местната приемливост.
  Разширяването на инсталациите за слънчева енергия на покрива (както малки, така и големи) може да бъде допълнително стимулирано чрез приемане на реформи, с които се предвиждат задължителни изисквания за големи обществени и търговски сгради, стимули за наемодателите и правни рамки, които улесняват споделянето на енергия. Освен това може да се насърчат собственото потребление и гъвкавостта на потреблението. С проактивно разработване на по-интегрирани и последователни десетгодишни инвестиционни планове за електроенергийна мрежа би могло да се избегнат забавяния при свързването на нови обекти за вятърна енергия (и енергия от други възобновяеми източници), както и на крайни потребители (термопомпи, станции за зареждане на електрически автомобили), и в тези планове следва да се предвиди очакваният скок в консумация на електрическа енергия от промишлеността. |
| --- | --- |

(35)

Около 70 % от брутното вътрешно потребление на енергия в Белгия се покрива от вноса на изкопаеми горива. През 2021 г. делът на нефта в енергийния микс на Белгия е бил 45 %, а този на природния газ — 23 %. Потреблението на природен газ в Белгия е намаляло с 15 % през периода между август 2022 г. и март 2023 г. в сравнение със средното потребление на газ за същия период през предходните пет години — това е в съответствие с целта за намаляване от 15 %, определена в Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета (17). Белгия може да продължи да полага усилия за временно намаляване на търсенето на газ до 31 март 2024 г. съгласно Регламент (ЕС) 2023/706 на Съвета (18). Енергията от възобновяеми източници е представлявала едва 13 % от крайното потребление на енергия през 2021 г. За да отрази по-амбициозните цели на Съюза, Белгия ще трябва да увеличи значително своята цел за енергия от възобновяеми източници до 2030 г., която понастоящем е 17,5 % и според оценката на Комисията за 2020 г. е неамбициозна. За да се постигне планираното намаляване на ядрената енергия и прогнозираното нарастване на търсенето на електроенергия, ще трябва значително да се увеличат енергийната ефективност и делът на електроенергията, произведена от възобновяеми източници. Разработването на проекти за вятърна енергия на сушата и свързаното с това разширяване на електроенергийната мрежа обаче все още са особено затруднени от слабото обществено приемане и дългите забавяния, свързани с процедурите за издаване на разрешителни, по-специално поради повтарящите се и продължителни процедури за обжалване. Могат да бъдат предприети допълнителни стъпки за ускоряване на внедряването на разположени на сушата инсталации за вятърна енергия и свързаното с тях укрепване на мрежата. Устройството на територията и преразглеждането на правилата за минимално отстояние на вятърните турбини от летища, радари и военни зони биха могли да освободят повече място за вятърна енергия. Освен това издаването на разрешителни може да бъде улеснено, като на проектите за енергия от вятъра и за мрежова инфраструктура се предостави статут на проекти от по-висш обществен интерес и жалбите се обработват по-бързо. Участието на общините и гражданите в проекти за производство на енергия от възобновяеми източници би могло да повиши местната приемливост.

Разширяването на инсталациите за слънчева енергия на покрива (както малки, така и големи) може да бъде допълнително стимулирано чрез приемане на реформи, с които се предвиждат задължителни изисквания за големи обществени и търговски сгради, стимули за наемодателите и правни рамки, които улесняват споделянето на енергия. Освен това може да се насърчат собственото потребление и гъвкавостта на потреблението. С проактивно разработване на по-интегрирани и последователни десетгодишни инвестиционни планове за електроенергийна мрежа би могло да се избегнат забавяния при свързването на нови обекти за вятърна енергия (и енергия от други възобновяеми източници), както и на крайни потребители (термопомпи, станции за зареждане на електрически автомобили), и в тези планове следва да се предвиди очакваният скок в консумация на електрическа енергия от промишлеността.

| (36) | По-нататъшните реформи на политиката и допълнителните инвестиции за намаляване на емисиите на парникови газове в секторите на енергетиката, промишлеността, строителството и транспорта ще помогнат за намаляване на високата цялостна зависимост на Белгия от вноса на изкопаеми горива. Повишаването на енергийната ефективност в промишлеността може да бъде стимулирано чрез подобряване на доброволните споразумения, въвеждане на планове за икономии на енергия и декарбонизация за най-големите потребители на изкопаеми горива, стимулиране на електрификацията и внедряването на промишлени термопомпи и по-нататъшно внедряване на методи за кръгово производство. Белгия е изправена пред риска да не постигне целите си за саниране и енергийна ефективност за 2030 г. Трудностите пред намаляването на потреблението на изкопаеми горива в сградите все още са значителни. Поради това настоящите инвестиционни усилия за енергийно саниране следва да бъдат засилени и допълнени с реформи на политиката, като забрана на използването на изкопаеми горива в новите сгради, задължително саниране за увеличаване на енергийната ефективност, постепенно премахване на отоплението с изкопаеми горива и стимули за пренасочване към решения за отопление с ниски въглеродни емисии като например термопомпи и отоплителни мрежи, които се захранват с оползотворена енергия и енергия от възобновяеми източници. Това следва да бъде съчетано с приспособяване на образованието и обучението към съответните нововъзникващи зелени технически умения и осигуряване на достатъчно техници и строителни работници с подходящи квалификации. В областта на транспорта на големия дял на използването на частни автомобили се дължи голяма част от потреблението на нефт в Белгия. Насърчаването на „съобразената с околната среда мобилност“ (например колоездене и споделена мобилност) и на използването на обществен транспорт ще помогне за намаляване на използването на лични автомобили и на разходите, свързани със задръстванията по пътищата. През 2022 г. колоезденето като метод за пътуване до работа се увеличи, особено във Фландрия и Брюксел, благодарение на непрекъснатите инвестиции във велосипедна инфраструктура, инициативи за популяризиране и целенасочени стимули. Въпреки това има още възможности за допълнително насърчаване на тази форма на съобразена с околната среда мобилност чрез инвестиции във велосипедна инфраструктура и в безопасност на пътя за велосипедистите. Използването на обществения транспорт все още не се е възстановило напълно след кризата с COVID-19 и би могло да бъде насърчено допълнително чрез подобрения на крайградските и междуградските услуги, инвестиции в обновяване на автопарка и по-голяма честота на услугите. |
| --- | --- |

(36)

По-нататъшните реформи на политиката и допълнителните инвестиции за намаляване на емисиите на парникови газове в секторите на енергетиката, промишлеността, строителството и транспорта ще помогнат за намаляване на високата цялостна зависимост на Белгия от вноса на изкопаеми горива. Повишаването на енергийната ефективност в промишлеността може да бъде стимулирано чрез подобряване на доброволните споразумения, въвеждане на планове за икономии на енергия и декарбонизация за най-големите потребители на изкопаеми горива, стимулиране на електрификацията и внедряването на промишлени термопомпи и по-нататъшно внедряване на методи за кръгово производство. Белгия е изправена пред риска да не постигне целите си за саниране и енергийна ефективност за 2030 г. Трудностите пред намаляването на потреблението на изкопаеми горива в сградите все още са значителни. Поради това настоящите инвестиционни усилия за енергийно саниране следва да бъдат засилени и допълнени с реформи на политиката, като забрана на използването на изкопаеми горива в новите сгради, задължително саниране за увеличаване на енергийната ефективност, постепенно премахване на отоплението с изкопаеми горива и стимули за пренасочване към решения за отопление с ниски въглеродни емисии като например термопомпи и отоплителни мрежи, които се захранват с оползотворена енергия и енергия от възобновяеми източници. Това следва да бъде съчетано с приспособяване на образованието и обучението към съответните нововъзникващи зелени технически умения и осигуряване на достатъчно техници и строителни работници с подходящи квалификации. В областта на транспорта на големия дял на използването на частни автомобили се дължи голяма част от потреблението на нефт в Белгия. Насърчаването на „съобразената с околната среда мобилност“ (например колоездене и споделена мобилност) и на използването на обществен транспорт ще помогне за намаляване на използването на лични автомобили и на разходите, свързани със задръстванията по пътищата. През 2022 г. колоезденето като метод за пътуване до работа се увеличи, особено във Фландрия и Брюксел, благодарение на непрекъснатите инвестиции във велосипедна инфраструктура, инициативи за популяризиране и целенасочени стимули. Въпреки това има още възможности за допълнително насърчаване на тази форма на съобразена с околната среда мобилност чрез инвестиции във велосипедна инфраструктура и в безопасност на пътя за велосипедистите. Използването на обществения транспорт все още не се е възстановило напълно след кризата с COVID-19 и би могло да бъде насърчено допълнително чрез подобрения на крайградските и междуградските услуги, инвестиции в обновяване на автопарка и по-голяма честота на услугите.

| (37) | Недостигът на работна ръка и умения в сектори и професии, които са от ключово значение за екологичния преход, включително производството, разполагането и поддръжката на технологии с нулеви нетни емисии, създава пречки пред прехода към икономика с нулеви нетни емисии. Висококачествените системи за образование и обучение, които отговарят на променящите се нужди на пазара на труда, и целенасочените мерки за повишаване на квалификацията и за преквалификация са от ключово значение за намаляване на недостига на умения и насърчаване на приобщаването и пренасочването на работната сила. За да се отключи неоползотвореното предлагане на работна ръка, тези мерки трябва да бъдат достъпни, по-специално за физическите лица и в секторите и регионите, които са най-силно засегнати от екологичния преход. През 2022 г. беше отчетен недостиг на работна ръка в няколко професии, в които се изискват умения или знания за екологичния преход, в това число за длъжности в гражданското строителство и за оператори на електроцентрали. |
| --- | --- |

(37)

Недостигът на работна ръка и умения в сектори и професии, които са от ключово значение за екологичния преход, включително производството, разполагането и поддръжката на технологии с нулеви нетни емисии, създава пречки пред прехода към икономика с нулеви нетни емисии. Висококачествените системи за образование и обучение, които отговарят на променящите се нужди на пазара на труда, и целенасочените мерки за повишаване на квалификацията и за преквалификация са от ключово значение за намаляване на недостига на умения и насърчаване на приобщаването и пренасочването на работната сила. За да се отключи неоползотвореното предлагане на работна ръка, тези мерки трябва да бъдат достъпни, по-специално за физическите лица и в секторите и регионите, които са най-силно засегнати от екологичния преход. През 2022 г. беше отчетен недостиг на работна ръка в няколко професии, в които се изискват умения или знания за екологичния преход, в това число за длъжности в гражданското строителство и за оператори на електроцентрали.

| (38) | С оглед на оценката на Комисията Съветът разгледа програмата за стабилност за 2023 г., като становището му (19) е изразено в препоръка 1. |
| --- | --- |

(38)

С оглед на оценката на Комисията Съветът разгледа програмата за стабилност за 2023 г., като становището му (19) е изразено в препоръка 1.

| (39) | С оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките на държавите членки от еврозоната и колективния им принос за функционирането на Икономическия и паричен съюз, Съветът препоръча на държавите членки от еврозоната да предприемат действия, включително чрез своите планове за възстановяване и устойчивост, за: i) запазване на устойчивостта на обслужването на дълга и въздържане от широка подкрепа за съвкупното търсене през 2023 г., по-добро насочване на фискалните мерки, предприети за смекчаване на въздействието на високите цени на енергията, и обмисляне на подходящи начини за прекратяване на подкрепата при намаляване на натиска върху цените на енергията; ii) поддържане на високо равнище на публичните инвестиции и насърчаване на частните инвестиции в подкрепа на екологичния и цифровия преход; iii) подкрепа за промените в заплащането, които смекчават загубата на покупателна способност, като същевременно се ограничават вторичните ефекти върху инфлацията, допълнително подобряване на активните политики по заетостта и преодоляване на недостига на умения; iv) подобряване на бизнес средата и гарантиране, че енергийната подкрепа за дружествата е икономически ефективна, временна и насочена към жизнеспособни предприятия, както и че запазва стимулите за екологичния преход; и v) запазване на макрофинансовата стабилност и наблюдение на рисковете, като същевременно продължава работата по завършването на банковия съюз. За Белгия препоръки 1, 2, 3 и 4 допринасят за изпълнението на първата, втората и третата препоръка, изложени в Препоръката от 2023 г. относно еврозоната, |
| --- | --- |

(39)

С оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките на държавите членки от еврозоната и колективния им принос за функционирането на Икономическия и паричен съюз, Съветът препоръча на държавите членки от еврозоната да предприемат действия, включително чрез своите планове за възстановяване и устойчивост, за: i) запазване на устойчивостта на обслужването на дълга и въздържане от широка подкрепа за съвкупното търсене през 2023 г., по-добро насочване на фискалните мерки, предприети за смекчаване на въздействието на високите цени на енергията, и обмисляне на подходящи начини за прекратяване на подкрепата при намаляване на натиска върху цените на енергията; ii) поддържане на високо равнище на публичните инвестиции и насърчаване на частните инвестиции в подкрепа на екологичния и цифровия преход; iii) подкрепа за промените в заплащането, които смекчават загубата на покупателна способност, като същевременно се ограничават вторичните ефекти върху инфлацията, допълнително подобряване на активните политики по заетостта и преодоляване на недостига на умения; iv) подобряване на бизнес средата и гарантиране, че енергийната подкрепа за дружествата е икономически ефективна, временна и насочена към жизнеспособни предприятия, както и че запазва стимулите за екологичния преход; и v) запазване на макрофинансовата стабилност и наблюдение на рисковете, като същевременно продължава работата по завършването на банковия съюз. За Белгия препоръки 1, 2, 3 и 4 допринасят за изпълнението на първата, втората и третата препоръка, изложени в Препоръката от 2023 г. относно еврозоната,

ПРЕПОРЪЧВА на Белгия да предприеме през 2023 г. и 2024 г. следните действия:

1.

Да осигури разумна фискална политика, по-специално като ограничи номиналното увеличение на финансираните на национално равнище нетни първични разходи през 2024 г. до не повече от 2 % (20).

Да запази финансираните на национално равнище публични инвестиции и да гарантира, че безвъзмездните средства по Механизма и другите фондове на Съюза се усвояват ефективно, по-специално с цел насърчаване на екологичния и цифровия преход.

За периода след 2024 г. — да продължи да следва средносрочна фискална стратегия за постепенна и устойчива консолидация, съчетана с инвестиции и реформи, водещи до по-висок устойчив растеж, с цел постигане на разумна средносрочна фискална позиция.

Да увеличи усилията за повишаване на ефективността на дългосрочните грижи. Да продължи реформата на данъчната система и системата на социалните обезщетения, за да се намалят демотивиращите фактори за работа чрез изместване на данъчната тежест от труда и чрез опростяване на данъчната система и системата на социалните обезщетения. Да направи преглед на данъчнопризнатите разходи с оглед намаляване на тяхното вредно въздействие върху икономиката, социалната сфера и околната среда.

2.

Да осигури ефективно управление, за да се даде възможност за бързо и стабилно изпълнение на нейния план за възстановяване и устойчивост. Да завърши бързо главата за REPowerEU с цел своевременно започване на изпълнението ѝ. Да пристъпи към бързо изпълнение на програмите по линия на политиката на сближаване при тясно взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост.

3.

Да преодолее недостига на работна ръка и несъответствията между уменията и изискванията на пазара на труда, по-специално като засили политиките за активизиране (включително насоки) с цел интегриране на групите в неравностойно положение на пазара на труда. Да повиши резултатите и да увеличи справедливостта на системите за образование и обучение и да продължи реформите за укрепване на учителската професия.

4.

Да намали цялостната зависимост от изкопаемите горива, като ускори повишаването на енергийната ефективност и намаляването на използването на изкопаеми горива в сградите, като предостави допълнително стимулиране за декарбонизацията на промишлеността и като насърчава използването и предлагането на обществен транспорт и на съобразена с околната среда мобилност. Да ускори внедряването на възобновяеми енергийни източници и свързаната с тях мрежова инфраструктура, като допълнително рационализира процедурите за издаване на разрешителни, в това число чрез намаляване на продължителността на процедурите за обжалване, и като приеме правни рамки за допълнително стимулиране на инвестициите в инсталации за енергия от възобновяеми източници и улесняване на споделянето на енергия. Да увеличи усилията на политиката, насочени към предоставянето и придобиването на уменията и компетентностите, необходими за екологичния преход.

Съставено в Брюксел на 14 юли 2023 година.

За Съвета

Председател

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета от 12 февруари 2021 г. за създаване на Механизъм за възстановяване и устойчивост (ОВ L 57, 18.2.2021 г., стр. 17).

2

(3)  Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25).

3

(4)  Препоръка на Съвета от 16 май 2023 г. относно икономическата политика на еврозоната (ОВ C 180, 23.5.2023 г., стр. 1).

4

(5)  Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета от 27 февруари 2023 г. за изменение на Регламент (ЕС) 2021/241 във връзка с главите за REPowerEU в плановете за възстановяване и устойчивост и за изменение на регламенти (ЕС) No 1303/2013, (ЕС) 2021/1060 и (ЕС) 2021/1755 и Директива 2003/87/ЕО (ОВ L 63, 28.2.2023 г., стр. 1).

5

(6)  ST 10161/21 INIT; ST 10161/21 ADD 1.

6

(7)  Препоръка на Съвета от 18 юни 2021 г., съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност за 2021 г. на Белгия (ОВ C 304, 29.7.2021 г., стр. 1).

7

(8)  Фискалната позиция се измерва с промяната в първичните разходи (без дискреционните мерки по отношение на приходите), като се изключват временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, но се включват разходите, финансирани с безвъзмездна подкрепа (безвъзмездни средства) по Механизма и с други фондове на Съюза — спрямо средносрочния потенциален растеж. За повече подробности вж. каре 1 във фискалните статистически таблици.

8

(9)  Другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, имаха неутрален принос от 0 процентни пункта от БВП.

9

(10)  Тази стойност представлява равнището на годишните бюджетни разходи за тези мерки, включително текущите приходи и разходи, както и когато е уместно — мерките за капиталови разходи.

10

(11)  Препоръка на Съвета от 12 юли 2022 г. относно националната програма за реформи на Белгия за 2022 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Белгия за 2022 г. (ОВ С 334, 1.9.2022 г., стр. 1).

11

(12)  Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. средносрочният (среден за 10 години) потенциален растеж на производството на Белгия се оценява на 5,4 % в номинално изражение.

12

(13)  Очаква се другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, да осигурят експанзионистичен принос от 0,1 процентни пункта от БВП.

13

(14)  Член 5 от Регламент (ЕО) No 1466/97 също така изисква корекция от над 0,5 % от БВП за държавите членки с държавен дълг, надвишаващ 60 % от БВП, или с по-ясно изразени рискове за устойчивостта на обслужването на дълга.

14

(15)  Нетните първични разходи се определят като разходите, финансирани на национално равнище, след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите и като се изключат разходите за лихви и разходите за циклична безработица.

15

(16)  Европейска комисия, Доклад от 2021 г. за застаряването на населението. Предвижда се разходите за дългосрочни грижи в Белгия да достигнат 6 % от БВП в сценария на сближаване на разходите и в сценария на сближаване на разходите и покритието.

16

(17)  Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета от 5 август 2022 г. относно координирани мерки за намаляване на търсенето на газ (ОВ L 206, 8.8.2022 г., стр. 1).

17

(18)  Регламент (ЕС) 2023/706 на Съвета от 30 март 2023 г. за изменение на Регламент (ЕС) 2022/1369 във връзка с продължаване на периода на намаляване на търсенето във връзка с мерките за намаляване на търсенето на газ, и за засилване на докладването и наблюдението на тяхното прилагане (ОВ L 93, 31.3.2023 г., стр. 1).

18

(19)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

19

(20)  Което се очаква да съответства на годишно подобрение на структурното бюджетно салдо от поне 0,7 % от БВП за 2024 г., както е посочено в съображение 23.

20

---

ПРЕПОРЪКИ

| 1.9.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 312/13 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 312/13

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 14 юли 2023 година

относно националната програма за реформи на България за 2023 г. и съдържаща становище на Съвета относно конвергентната програма на България за 2023 г.

(2023/C 312/02)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета (2), с който бе създаден Механизмът за възстановяване и устойчивост („Механизмът“), влезе в сила на 19 февруари 2021 г. По Механизма се предоставя финансова подкрепа на държавите членки за осъществяването на реформи и инвестиции, водещи до фискален стимул, финансиран от Съюза. В съответствие с приоритетите на европейския семестър Механизмът допринася за икономическото и приобщаващото възстановяване и за осъществяването на устойчиви и стимулиращи растежа реформи и инвестиции, по-специално реформи и инвестиции за насърчаване на екологичния и цифровия преход и за укрепване на устойчивостта на икономиките на държавите членки. Механизмът също така спомага за укрепването на публичните финанси и стимулира растежа и създаването на работни места в средносрочен и дългосрочен план, подобрява териториалното сближаване в рамките на Съюза и подкрепя непрекъснатото прилагане на Европейския стълб на социалните права. Максималното финансово участие за държава членка в рамките на Механизма беше актуализирано на 30 юни 2022 г. в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕС) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета (2), с който бе създаден Механизмът за възстановяване и устойчивост („Механизмът“), влезе в сила на 19 февруари 2021 г. По Механизма се предоставя финансова подкрепа на държавите членки за осъществяването на реформи и инвестиции, водещи до фискален стимул, финансиран от Съюза. В съответствие с приоритетите на европейския семестър Механизмът допринася за икономическото и приобщаващото възстановяване и за осъществяването на устойчиви и стимулиращи растежа реформи и инвестиции, по-специално реформи и инвестиции за насърчаване на екологичния и цифровия преход и за укрепване на устойчивостта на икономиките на държавите членки. Механизмът също така спомага за укрепването на публичните финанси и стимулира растежа и създаването на работни места в средносрочен и дългосрочен план, подобрява териториалното сближаване в рамките на Съюза и подкрепя непрекъснатото прилагане на Европейския стълб на социалните права. Максималното финансово участие за държава членка в рамките на Механизма беше актуализирано на 30 юни 2022 г. в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕС) 2021/241.

| (2) | На 22 ноември 2022 г. Комисията прие годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2023 г. На 23 март 2023 г. Европейският съвет одобри приоритетите на годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., които са съсредоточени около четирите измерения на конкурентоспособната устойчивост. На 22 ноември 2022 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (3) Комисията прие и доклада за механизма за предупреждение за 2023 г., в който не посочи България като една от държавите членки, които може да бъдат засегнати или за които може да съществува риск да бъдат засегнати от дисбаланси. Поради това няма да е необходим задълбочен преглед. Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната и предложение за съвместния доклад за заетостта за 2023 г., в който се анализира прилагането на насоките за заетостта и принципите на Европейския стълб на социалните права. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната (4) на 16 май 2023 г. и съвместния доклад за заетостта на 13 март 2023 г. |
| --- | --- |

(2)

На 22 ноември 2022 г. Комисията прие годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2023 г. На 23 март 2023 г. Европейският съвет одобри приоритетите на годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., които са съсредоточени около четирите измерения на конкурентоспособната устойчивост. На 22 ноември 2022 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (3) Комисията прие и доклада за механизма за предупреждение за 2023 г., в който не посочи България като една от държавите членки, които може да бъдат засегнати или за които може да съществува риск да бъдат засегнати от дисбаланси. Поради това няма да е необходим задълбочен преглед. Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната и предложение за съвместния доклад за заетостта за 2023 г., в който се анализира прилагането на насоките за заетостта и принципите на Европейския стълб на социалните права. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната (4) на 16 май 2023 г. и съвместния доклад за заетостта на 13 март 2023 г.

| (3) | Въпреки че икономиките на Съюза показват забележителна устойчивост, геополитическият контекст продължава да оказва отрицателно въздействие. Като застава твърдо зад Украйна, Съюзът насочва своята програма за икономическа и социална политика към намаляване на отрицателното въздействие от енергийните сътресения върху уязвимите домакинства и предприятия в краткосрочен план и към запазване на усилията за осъществяване на екологичния и цифровия преход, подкрепа за устойчив и приобщаващ растеж, запазване на макроикономическата стабилност и повишаване на устойчивостта в средносрочен план. Той също така поставя особен акцент върху повишаването на конкурентоспособността и производителността на Съюза. |
| --- | --- |

(3)

Въпреки че икономиките на Съюза показват забележителна устойчивост, геополитическият контекст продължава да оказва отрицателно въздействие. Като застава твърдо зад Украйна, Съюзът насочва своята програма за икономическа и социална политика към намаляване на отрицателното въздействие от енергийните сътресения върху уязвимите домакинства и предприятия в краткосрочен план и към запазване на усилията за осъществяване на екологичния и цифровия преход, подкрепа за устойчив и приобщаващ растеж, запазване на макроикономическата стабилност и повишаване на устойчивостта в средносрочен план. Той също така поставя особен акцент върху повишаването на конкурентоспособността и производителността на Съюза.

| (4) | На 1 февруари 2023 г. Комисията публикува съобщение, озаглавено „Промишлен план на Зеления пакт за ерата на нулеви нетни емисии“ („промишлен план на Зеления пакт“). Целта на промишления план на Зеления пакт е засилване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии и подпомагане на бързия преход към неутралност по отношение на климата. Планът допълва текущите усилия в рамките на Европейския зелен пакт и REPowerEU. Той има за цел и да се осигури по-благоприятна среда за увеличаване на производствения капацитет на Съюза за технологиите и продуктите с нулеви нетни емисии, необходими за постигане на амбициозните цели на Съюза в областта на климата, и да се гарантира достъп до съответните суровини от критично значение, включително чрез диверсифициране на източниците, правилно използване на геоложките ресурси в държавите членки и максимално увеличаване на рециклирането на суровини. Промишленият план на Зеления пакт се основава на четири стълба: предвидима и опростена регулаторна среда, по-бърз достъп до финансиране, повишаване на уменията и отворена търговия за устойчиви вериги на доставки. На 16 март 2023 г. Комисията публикува ново съобщение, озаглавено „Дългосрочна конкурентоспособност на ЕС: перспективи след 2030 г.“, структурирано около девет взаимно подсилващи се движещи сили с цел да се работи за стимулираща растежа регулаторна рамка. В него се определят приоритети на политиката, насочени към активно осигуряване на структурни подобрения, добре насочени инвестиции и регулаторни мерки за дългосрочната конкурентоспособност на Съюза и неговите държави членки. Препоръките по-долу спомагат за изпълнението на тези приоритети. |
| --- | --- |

(4)

На 1 февруари 2023 г. Комисията публикува съобщение, озаглавено „Промишлен план на Зеления пакт за ерата на нулеви нетни емисии“ („промишлен план на Зеления пакт“). Целта на промишления план на Зеления пакт е засилване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии и подпомагане на бързия преход към неутралност по отношение на климата. Планът допълва текущите усилия в рамките на Европейския зелен пакт и REPowerEU. Той има за цел и да се осигури по-благоприятна среда за увеличаване на производствения капацитет на Съюза за технологиите и продуктите с нулеви нетни емисии, необходими за постигане на амбициозните цели на Съюза в областта на климата, и да се гарантира достъп до съответните суровини от критично значение, включително чрез диверсифициране на източниците, правилно използване на геоложките ресурси в държавите членки и максимално увеличаване на рециклирането на суровини. Промишленият план на Зеления пакт се основава на четири стълба: предвидима и опростена регулаторна среда, по-бърз достъп до финансиране, повишаване на уменията и отворена търговия за устойчиви вериги на доставки. На 16 март 2023 г. Комисията публикува ново съобщение, озаглавено „Дългосрочна конкурентоспособност на ЕС: перспективи след 2030 г.“, структурирано около девет взаимно подсилващи се движещи сили с цел да се работи за стимулираща растежа регулаторна рамка. В него се определят приоритети на политиката, насочени към активно осигуряване на структурни подобрения, добре насочени инвестиции и регулаторни мерки за дългосрочната конкурентоспособност на Съюза и неговите държави членки. Препоръките по-долу спомагат за изпълнението на тези приоритети.

| (5) | През 2023 г. европейският семестър за координация на икономическите политики продължава да се развива в съответствие с прилагането на Механизма. Пълното изпълнение на плановете за възстановяване и устойчивост продължава да е от съществено значение за изпълнението на приоритетите на политиката в рамките на европейския семестър, тъй като плановете обхващат всички или значителна част от съответните специфични за всяка държава препоръки, отправени през последните години. Специфичните за всяка държава препоръки за 2019 г., 2020 г. и 2022 г. продължават да бъдат еднакво актуални за плановете за възстановяване и устойчивост, преразгледани, актуализирани или изменени в съответствие с членове 14, 18 и 21 от Регламент (ЕС) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

През 2023 г. европейският семестър за координация на икономическите политики продължава да се развива в съответствие с прилагането на Механизма. Пълното изпълнение на плановете за възстановяване и устойчивост продължава да е от съществено значение за изпълнението на приоритетите на политиката в рамките на европейския семестър, тъй като плановете обхващат всички или значителна част от съответните специфични за всяка държава препоръки, отправени през последните години. Специфичните за всяка държава препоръки за 2019 г., 2020 г. и 2022 г. продължават да бъдат еднакво актуални за плановете за възстановяване и устойчивост, преразгледани, актуализирани или изменени в съответствие с членове 14, 18 и 21 от Регламент (ЕС) 2021/241.

| (6) | Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета (5) („Регламентът REPowerEU“), приет на 27 февруари 2023 г., има за цел бързото премахване на зависимостта на Съюза от вноса на руски изкопаеми горива. Това ще допринесе за енергийната сигурност и диверсификацията на енергийните доставки на Съюза, като същевременно ще увеличи използването на възобновяеми енергийни източници, капацитета за съхранение на енергия и енергийната ефективност. Регламентът REPowerEU дава възможност на държавите членки да добавят нова глава за REPowerEU към своите национални планове за възстановяване и устойчивост, за да финансират ключови реформи и инвестиции, които ще спомогнат за постигането на целите на REPowerEU. Тези реформи и инвестиции също така ще спомогнат за повишаване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии, както е посочено в промишления план на Зеления пакт, и за изпълнение на свързаните с енергетиката специфични за всяка държава препоръки, отправени към държавите членки през 2022 г. и когато е приложимо, през 2023 г. С Регламента REPowerEU се въвежда нова категория безвъзмездна финансова подкрепа, която се предоставя на държавите членки за финансиране на нови свързани с енергетиката реформи и инвестиции в рамките на техните планове за възстановяване и устойчивост. |
| --- | --- |

(6)

Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета (5) („Регламентът REPowerEU“), приет на 27 февруари 2023 г., има за цел бързото премахване на зависимостта на Съюза от вноса на руски изкопаеми горива. Това ще допринесе за енергийната сигурност и диверсификацията на енергийните доставки на Съюза, като същевременно ще увеличи използването на възобновяеми енергийни източници, капацитета за съхранение на енергия и енергийната ефективност. Регламентът REPowerEU дава възможност на държавите членки да добавят нова глава за REPowerEU към своите национални планове за възстановяване и устойчивост, за да финансират ключови реформи и инвестиции, които ще спомогнат за постигането на целите на REPowerEU. Тези реформи и инвестиции също така ще спомогнат за повишаване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии, както е посочено в промишления план на Зеления пакт, и за изпълнение на свързаните с енергетиката специфични за всяка държава препоръки, отправени към държавите членки през 2022 г. и когато е приложимо, през 2023 г. С Регламента REPowerEU се въвежда нова категория безвъзмездна финансова подкрепа, която се предоставя на държавите членки за финансиране на нови свързани с енергетиката реформи и инвестиции в рамките на техните планове за възстановяване и устойчивост.

| (7) | На 8 март 2023 г. Комисията прие съобщение, в което се предоставят насоки за фискалната политика за 2024 г. („съобщението от 8 март 2023 г.“). То има за цел да подпомогне изготвянето на програмите за стабилност и конвергенция на държавите членки и по този начин да се засили координацията на политиките. Комисията припомни, че общата клауза за дерогация от Пакта за стабилност и растеж ще бъде дезактивирана в края на 2023 г. Тя призова за фискални политики през периода 2023—2024 г., които осигуряват средносрочна устойчивост на обслужването на дълга и повишават потенциалния растеж по устойчив начин, и прикани държавите членки да определят в своите програми за стабилност и конвергенция за 2023 г. начина, по който фискалните им планове ще осигурят спазването на референтната стойност по Договора от 3 % от брутния вътрешен продукт (БВП), както и реалистичното и непрекъснато намаляване на дълга или запазването на благоразумно равнище на дълга в средносрочен план. Комисията прикани държавите членки също така постепенно да премахнат националните фискални мерки, въведени за защита на домакинствата и предприятията от енергийния ценови шок, като се започне с тези с най-слаба насоченост. Тя посочи, че ако мерките за подкрепа трябва да бъдат удължени поради подновен натиск върху цените на енергията, държавите членки следва да насочат много по-добре тези мерки към уязвимите домакинства и предприятия. Комисията заяви, че фискалните препоръки ще бъдат количествено определени и диференцирани. Освен това, както се предлага в съобщението на Комисията от 9 ноември 2022 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС, фискалните препоръки ще бъдат формулирани въз основа на нетните първични разходи. Комисията препоръча всички държави членки да продължат да защитават инвестициите, финансирани на национално равнище, и да гарантират ефективното използване на средствата по линия на Механизма и други фондове на Съюза, по-специално с оглед на екологичния и цифровия преход и целите по отношение на устойчивостта. Комисията посочи, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. в съответствие с действащите правни разпоредби. |
| --- | --- |

(7)

На 8 март 2023 г. Комисията прие съобщение, в което се предоставят насоки за фискалната политика за 2024 г. („съобщението от 8 март 2023 г.“). То има за цел да подпомогне изготвянето на програмите за стабилност и конвергенция на държавите членки и по този начин да се засили координацията на политиките. Комисията припомни, че общата клауза за дерогация от Пакта за стабилност и растеж ще бъде дезактивирана в края на 2023 г. Тя призова за фискални политики през периода 2023—2024 г., които осигуряват средносрочна устойчивост на обслужването на дълга и повишават потенциалния растеж по устойчив начин, и прикани държавите членки да определят в своите програми за стабилност и конвергенция за 2023 г. начина, по който фискалните им планове ще осигурят спазването на референтната стойност по Договора от 3 % от брутния вътрешен продукт (БВП), както и реалистичното и непрекъснато намаляване на дълга или запазването на благоразумно равнище на дълга в средносрочен план. Комисията прикани държавите членки също така постепенно да премахнат националните фискални мерки, въведени за защита на домакинствата и предприятията от енергийния ценови шок, като се започне с тези с най-слаба насоченост. Тя посочи, че ако мерките за подкрепа трябва да бъдат удължени поради подновен натиск върху цените на енергията, държавите членки следва да насочат много по-добре тези мерки към уязвимите домакинства и предприятия. Комисията заяви, че фискалните препоръки ще бъдат количествено определени и диференцирани. Освен това, както се предлага в съобщението на Комисията от 9 ноември 2022 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС, фискалните препоръки ще бъдат формулирани въз основа на нетните първични разходи. Комисията препоръча всички държави членки да продължат да защитават инвестициите, финансирани на национално равнище, и да гарантират ефективното използване на средствата по линия на Механизма и други фондове на Съюза, по-специално с оглед на екологичния и цифровия преход и целите по отношение на устойчивостта. Комисията посочи, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. в съответствие с действащите правни разпоредби.

| (8) | На 26 април 2023 г. Комисията представи законодателни предложения за извършване на цялостна реформа на правилата на Съюза за икономическо управление. Основната цел на предложенията е да се засили устойчивостта на обслужването на публичния дълг и да се насърчи устойчивият и приобщаващ растеж във всички държави членки чрез реформи и инвестиции. Предложенията на Комисията са насочени към подобряване на националната ангажираност, опростяване на рамката и преминаване към по-голям средносрочен фокус в съчетание с ефективно и по-последователно правоприлагане. Съгласно заключенията на Съвета от 14 март 2023 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС целта е законодателната работа да приключи през 2023 г. |
| --- | --- |

(8)

На 26 април 2023 г. Комисията представи законодателни предложения за извършване на цялостна реформа на правилата на Съюза за икономическо управление. Основната цел на предложенията е да се засили устойчивостта на обслужването на публичния дълг и да се насърчи устойчивият и приобщаващ растеж във всички държави членки чрез реформи и инвестиции. Предложенията на Комисията са насочени към подобряване на националната ангажираност, опростяване на рамката и преминаване към по-голям средносрочен фокус в съчетание с ефективно и по-последователно правоприлагане. Съгласно заключенията на Съвета от 14 март 2023 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС целта е законодателната работа да приключи през 2023 г.

| (9) | На 15 октомври 2021 г. България представи на Комисията своя национален план за възстановяване и устойчивост в съответствие с член 18, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2021/241. Съгласно член 19 от Регламент (ЕС) 2021/241 Комисията оцени целесъобразността, ефективността, ефикасността и съгласуваността на плана за възстановяване и устойчивост в съответствие с насоките за оценка, съдържащи се в приложение V към посочения регламент. На 4 май 2022 г. Съветът прие своето решение за изпълнение за одобряване на оценката на плана за възстановяване и устойчивост на България (6). Отпускането на траншовете зависи от приемането на решение на Комисията в съответствие с член 24, параграф 5 от Регламент (ЕС) 2021/241, в което се посочва, че България е изпълнила задоволително съответните ключови етапи и цели, определени в решението за изпълнение на Съвета. Задоволителното изпълнение предполага, че постигането на предходните ключови етапи и цели е запазено. |
| --- | --- |

(9)

На 15 октомври 2021 г. България представи на Комисията своя национален план за възстановяване и устойчивост в съответствие с член 18, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2021/241. Съгласно член 19 от Регламент (ЕС) 2021/241 Комисията оцени целесъобразността, ефективността, ефикасността и съгласуваността на плана за възстановяване и устойчивост в съответствие с насоките за оценка, съдържащи се в приложение V към посочения регламент. На 4 май 2022 г. Съветът прие своето решение за изпълнение за одобряване на оценката на плана за възстановяване и устойчивост на България (6). Отпускането на траншовете зависи от приемането на решение на Комисията в съответствие с член 24, параграф 5 от Регламент (ЕС) 2021/241, в което се посочва, че България е изпълнила задоволително съответните ключови етапи и цели, определени в решението за изпълнение на Съвета. Задоволителното изпълнение предполага, че постигането на предходните ключови етапи и цели е запазено.

| (10) | В съответствие с член 8, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1466/97 на 5 май 2023 г. България представи националната си програма за реформи за 2023 г. и конвергентната си програма за 2023 г. Двете програми бяха оценени заедно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В съответствие с член 27 от Регламент (ЕС) 2021/241 националната програма за реформи за 2023 г. отразява също шестмесечното докладване на България относно напредъка, постигнат при изпълнението на нейния план за възстановяване и устойчивост. |
| --- | --- |

(10)

В съответствие с член 8, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1466/97 на 5 май 2023 г. България представи националната си програма за реформи за 2023 г. и конвергентната си програма за 2023 г. Двете програми бяха оценени заедно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В съответствие с член 27 от Регламент (ЕС) 2021/241 националната програма за реформи за 2023 г. отразява също шестмесечното докладване на България относно напредъка, постигнат при изпълнението на нейния план за възстановяване и устойчивост.

| (11) | На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклада за България за 2023 г. В него беше оценен напредъкът на България в изпълнението на съответните специфични за държавата препоръки, приети от Съвета в периода 2019—2022 г., и беше направен преглед на изпълнението от страна на България на плана за възстановяване и устойчивост. Въз основа на този анализ в доклада за държавата бяха посочени пропуски по отношение на предизвикателствата, които не са разгледани или са само частично разгледани в плана за възстановяване и устойчивост, както и по отношение на новите и нововъзникващите предизвикателства. В него бяха оценени също напредъкът на България при прилагането на Европейския стълб на социалните права и постигането на водещите цели на Съюза в областта на заетостта, уменията и намаляването на бедността, както и напредъкът в постигането на целите на Обединените нации за устойчиво развитие. |
| --- | --- |

(11)

На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклада за България за 2023 г. В него беше оценен напредъкът на България в изпълнението на съответните специфични за държавата препоръки, приети от Съвета в периода 2019—2022 г., и беше направен преглед на изпълнението от страна на България на плана за възстановяване и устойчивост. Въз основа на този анализ в доклада за държавата бяха посочени пропуски по отношение на предизвикателствата, които не са разгледани или са само частично разгледани в плана за възстановяване и устойчивост, както и по отношение на новите и нововъзникващите предизвикателства. В него бяха оценени също напредъкът на България при прилагането на Европейския стълб на социалните права и постигането на водещите цели на Съюза в областта на заетостта, уменията и намаляването на бедността, както и напредъкът в постигането на целите на Обединените нации за устойчиво развитие.

| (12) | В съответствие с данни, потвърдени от Евростат, дефицитът по консолидирания държавен бюджет на България е намалял от 3,9 % от БВП през 2021 г. до 2,8 % през 2022 г., а консолидираният държавен дълг е намалял от 23,9 % от БВП в края на 2021 г. до 22,9 % в края на 2022 г. На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклад, изготвен в съответствие с член 126, параграф 3 от Договора. В този доклад се разглежда състоянието на бюджета на България, тъй като нейният дефицит по консолидирания държавен бюджет се планира да надхвърли 3 % от БВП през 2023 г. В доклада се стига до заключението, че критерият за дефицита не е изпълнен. В съответствие със съобщението си от 8 март 2023 г. през пролетта на 2023 г. Комисията не предложи откриване на нови процедури при прекомерен дефицит. Впоследствие Комисията заяви, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. България следва да вземе това предвид при обсъждането и изпълнението на бюджета си за 2023 г. и при изготвянето на бюджета си за 2024 г. |
| --- | --- |

(12)

В съответствие с данни, потвърдени от Евростат, дефицитът по консолидирания държавен бюджет на България е намалял от 3,9 % от БВП през 2021 г. до 2,8 % през 2022 г., а консолидираният държавен дълг е намалял от 23,9 % от БВП в края на 2021 г. до 22,9 % в края на 2022 г. На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклад, изготвен в съответствие с член 126, параграф 3 от Договора. В този доклад се разглежда състоянието на бюджета на България, тъй като нейният дефицит по консолидирания държавен бюджет се планира да надхвърли 3 % от БВП през 2023 г. В доклада се стига до заключението, че критерият за дефицита не е изпълнен. В съответствие със съобщението си от 8 март 2023 г. през пролетта на 2023 г. Комисията не предложи откриване на нови процедури при прекомерен дефицит. Впоследствие Комисията заяви, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. България следва да вземе това предвид при обсъждането и изпълнението на бюджета си за 2023 г. и при изготвянето на бюджета си за 2024 г.

| (13) | Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно от мерките на фискалната политика, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. През 2022 г. тези мерки на фискалната политика, водещи до намаляване на приходите, включваха намалени ставки на данъка върху добавената стойност за отоплението и газа и по-ниски акцизи върху електроенергията и природния и течния газ; докато мерките на фискалната политика, водещи до увеличаване на разходите, включваха субсидии за небитовите потребители и операторите на електроразпределителни системи за потреблението на електроенергия, за домакинствата за потреблението на природен газ, както и за районните топлофикационни дружества. Разходите за тези мерки бяха частично компенсирани от нови данъци върху неочакваните печалби на производителите и доставчиците на енергия, а именно временен налог за държавните предприятия от енергийния сектор. Комисията оценява нетните бюджетни разходи за тези мерки на 1,5 % от БВП през 2022 г. Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно и от бюджетните разходи за предоставянето на временна закрила на разселените лица от Украйна, които се оценяват на 0,1 % от БВП през 2022 г. В същото време прогнозните разходи за временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, намаляха до 1,0 % от БВП през 2022 г. спрямо 3,7 % през 2021 г. |
| --- | --- |

(13)

Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно от мерките на фискалната политика, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. През 2022 г. тези мерки на фискалната политика, водещи до намаляване на приходите, включваха намалени ставки на данъка върху добавената стойност за отоплението и газа и по-ниски акцизи върху електроенергията и природния и течния газ; докато мерките на фискалната политика, водещи до увеличаване на разходите, включваха субсидии за небитовите потребители и операторите на електроразпределителни системи за потреблението на електроенергия, за домакинствата за потреблението на природен газ, както и за районните топлофикационни дружества. Разходите за тези мерки бяха частично компенсирани от нови данъци върху неочакваните печалби на производителите и доставчиците на енергия, а именно временен налог за държавните предприятия от енергийния сектор. Комисията оценява нетните бюджетни разходи за тези мерки на 1,5 % от БВП през 2022 г. Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно и от бюджетните разходи за предоставянето на временна закрила на разселените лица от Украйна, които се оценяват на 0,1 % от БВП през 2022 г. В същото време прогнозните разходи за временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, намаляха до 1,0 % от БВП през 2022 г. спрямо 3,7 % през 2021 г.

| (14) | На 18 юни 2021 г. Съветът препоръча през 2022 г. България (7) да поддържа подкрепяща фискална позиция, включително от импулса, осигурен от Механизма за възстановяване и устойчивост, и да запази инвестициите, финансирани на национално равнище. Освен това Съветът препоръча на България да държи под контрол нарастването на текущите разходи, финансирани на национално равнище. |
| --- | --- |

(14)

На 18 юни 2021 г. Съветът препоръча през 2022 г. България (7) да поддържа подкрепяща фискална позиция, включително от импулса, осигурен от Механизма за възстановяване и устойчивост, и да запази инвестициите, финансирани на национално равнище. Освен това Съветът препоръча на България да държи под контрол нарастването на текущите разходи, финансирани на национално равнище.

| (15) | Според оценките на Комисията фискалната позиция (8) през 2022 г. е била подкрепяща — с равнище от – 1,2 % от БВП, както бе препоръчано от Съвета. В съответствие с препоръката на Съвета България продължи да подпомага възстановяването с инвестиции, които ще бъдат финансирани от Механизма и други фондове на Съюза. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, възлизаха на 0,8 % от БВП през 2022 г. (0,9 % от БВП през 2021 г.). Инвестициите, финансирани на национално равнище, осигуриха експанзионистичен принос от 0,5 процентни пункта към фискалната позиция (9). Следователно България е запазила инвестициите, финансирани на национално равнище, в съответствие с препоръката на Съвета. Същевременно ръстът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (без новите мерки по отношение на приходите) доведе до експанзионистичен принос в размер на 0,8 процентни пункта към фискалната позиция. Този експанзионистичен принос включваше допълнителното въздействие на мерките на фискалната политика, предприети за намаляване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията (допълнителни нетни бюджетни разходи в размер на 0,9 % от БВП), както и разходите за предоставяне на временна закрила на разселените лица от Украйна (0,1 % от БВП). Следователно България е държала в достатъчна степен под контрол нарастването на текущите разходи, финансирани на национално равнище. |
| --- | --- |

(15)

Според оценките на Комисията фискалната позиция (8) през 2022 г. е била подкрепяща — с равнище от – 1,2 % от БВП, както бе препоръчано от Съвета. В съответствие с препоръката на Съвета България продължи да подпомага възстановяването с инвестиции, които ще бъдат финансирани от Механизма и други фондове на Съюза. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, възлизаха на 0,8 % от БВП през 2022 г. (0,9 % от БВП през 2021 г.). Инвестициите, финансирани на национално равнище, осигуриха експанзионистичен принос от 0,5 процентни пункта към фискалната позиция (9). Следователно България е запазила инвестициите, финансирани на национално равнище, в съответствие с препоръката на Съвета. Същевременно ръстът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (без новите мерки по отношение на приходите) доведе до експанзионистичен принос в размер на 0,8 процентни пункта към фискалната позиция. Този експанзионистичен принос включваше допълнителното въздействие на мерките на фискалната политика, предприети за намаляване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията (допълнителни нетни бюджетни разходи в размер на 0,9 % от БВП), както и разходите за предоставяне на временна закрила на разселените лица от Украйна (0,1 % от БВП). Следователно България е държала в достатъчна степен под контрол нарастването на текущите разходи, финансирани на национално равнище.

| (16) | Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в конвергентната програма за 2023 г. е по-благоприятен от прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. за 2023 г. и след това. Правителството предвижда реалният БВП да нарасне с 1,8 % през 2023 г. и с 3,3 % през 2024 г. За сравнение, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-нисък растеж на реалния БВП от 1,5 % през 2023 г. и 2,4 % през 2024 г., главно поради по-отрицателно допускане за развитието на запасите в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. и въпреки по-благоприятната ѝ прогноза за износа и вноса през 2023 г. За 2024 г. по-ниският растеж на реалния БВП в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се дължи главно на големите отрицателни разлики в приносите на частното потребление, инвестициите и износа. |
| --- | --- |

(16)

Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в конвергентната програма за 2023 г. е по-благоприятен от прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. за 2023 г. и след това. Правителството предвижда реалният БВП да нарасне с 1,8 % през 2023 г. и с 3,3 % през 2024 г. За сравнение, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-нисък растеж на реалния БВП от 1,5 % през 2023 г. и 2,4 % през 2024 г., главно поради по-отрицателно допускане за развитието на запасите в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. и въпреки по-благоприятната ѝ прогноза за износа и вноса през 2023 г. За 2024 г. по-ниският растеж на реалния БВП в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се дължи главно на големите отрицателни разлики в приносите на частното потребление, инвестициите и износа.

| (17) | В своята конвергентна програма за 2023 г. правителството очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да се увеличи до 6,1 % от БВП през 2023 г. Според конвергентната програма за 2023 г. увеличението на дефицита през 2023 г. отразява главно приетите мерки за увеличаване на пенсиите и заплатите, въздействието на индексацията на пенсиите спрямо инфлацията и средната работна заплата, по-високите разходи за социалната, здравната и образователната политика и по-високите национални разходи за публични инвестиции. Програмата не включва никакви други мерки за промяна на политиката или за консолидация, тъй като бюджетът за 2023 г., който може да включва такива мерки на фискалната политика, не бе приет към момента на представяне на конвергентната програма. Според конвергентната програма за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да нарасне от 22,9 % в края на 2022 г. до 26,6 % в края на 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 4,8 % от БВП за 2023 г. Това е по-ниска стойност от дефицита, предвиден в конвергентната програма за 2023 г., главно поради по-ниски очаквани публични инвестиции и по-високи приходи както от данъци, така и от Съюза. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-ниско съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 25 % в края на 2023 г. Разликата се дължи на по-ниския очакван дефицит и на различните допускания относно изпълнението и плащанията от Механизма. |
| --- | --- |

(17)

В своята конвергентна програма за 2023 г. правителството очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да се увеличи до 6,1 % от БВП през 2023 г. Според конвергентната програма за 2023 г. увеличението на дефицита през 2023 г. отразява главно приетите мерки за увеличаване на пенсиите и заплатите, въздействието на индексацията на пенсиите спрямо инфлацията и средната работна заплата, по-високите разходи за социалната, здравната и образователната политика и по-високите национални разходи за публични инвестиции. Програмата не включва никакви други мерки за промяна на политиката или за консолидация, тъй като бюджетът за 2023 г., който може да включва такива мерки на фискалната политика, не бе приет към момента на представяне на конвергентната програма. Според конвергентната програма за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да нарасне от 22,9 % в края на 2022 г. до 26,6 % в края на 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 4,8 % от БВП за 2023 г. Това е по-ниска стойност от дефицита, предвиден в конвергентната програма за 2023 г., главно поради по-ниски очаквани публични инвестиции и по-високи приходи както от данъци, така и от Съюза. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-ниско съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 25 % в края на 2023 г. Разликата се дължи на по-ниския очакван дефицит и на различните допускания относно изпълнението и плащанията от Механизма.

| (18) | Салдото по консолидирания държавен бюджет през 2023 г. се очаква да продължи да се влияе от фискалните мерки, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. Те се състоят от мерки, които бяха продължени от 2022 г., по-конкретно субсидиите за небитови потребители. Разходите за тези мерки продължават да бъдат частично компенсирани от данъците върху неочакваните печалби на доставчиците на енергия, а именно солидарната вноска съгласно Регламент (ЕС) 2022/1854 на Съвета (10). Като се вземат предвид тези приходи, нетните бюджетни разходи за мерките за подкрепа в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. възлизат на 0,8 % от БВП през 2023 г. (11) Мерките през 2023 г. не изглеждат насочени към най-уязвимите домакинства или предприятия и не запазват изцяло ценовия сигнал за намаляване на търсенето на енергия и повишаване на енергийната ефективност. И накрая, салдото по консолидирания държавен бюджет за 2023 г. се очаква да се повлияе положително от постепенното премахване на временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, които са оценени на 1,0 % от БВП. |
| --- | --- |

(18)

Салдото по консолидирания държавен бюджет през 2023 г. се очаква да продължи да се влияе от фискалните мерки, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. Те се състоят от мерки, които бяха продължени от 2022 г., по-конкретно субсидиите за небитови потребители. Разходите за тези мерки продължават да бъдат частично компенсирани от данъците върху неочакваните печалби на доставчиците на енергия, а именно солидарната вноска съгласно Регламент (ЕС) 2022/1854 на Съвета (10). Като се вземат предвид тези приходи, нетните бюджетни разходи за мерките за подкрепа в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. възлизат на 0,8 % от БВП през 2023 г. (11) Мерките през 2023 г. не изглеждат насочени към най-уязвимите домакинства или предприятия и не запазват изцяло ценовия сигнал за намаляване на търсенето на енергия и повишаване на енергийната ефективност. И накрая, салдото по консолидирания държавен бюджет за 2023 г. се очаква да се повлияе положително от постепенното премахване на временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, които са оценени на 1,0 % от БВП.

| (19) | В препоръката си от 12 юли 2022 г. (12) Съветът препоръча България да предприеме действия, за да гарантира, че през 2023 г. растежът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи е в съответствие с като цяло неутрална позиция на политиката (13), като се вземе предвид продължаващата временна и целенасочена подкрепа за най-уязвимите на покачването на цените на енергията домакинства и предприятия и за хората, бягащи от Украйна. В същото време България следва да има готовност да адаптира текущите разходи към променящата се ситуация. На България се препоръча също да увеличи публичните инвестиции за екологичния и цифровия преход, както и за енергийната сигурност, като се вземе предвид инициативата REPowerEU, включително чрез използване на Механизма и други фондове на Съюза. |
| --- | --- |

(19)

В препоръката си от 12 юли 2022 г. (12) Съветът препоръча България да предприеме действия, за да гарантира, че през 2023 г. растежът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи е в съответствие с като цяло неутрална позиция на политиката (13), като се вземе предвид продължаващата временна и целенасочена подкрепа за най-уязвимите на покачването на цените на енергията домакинства и предприятия и за хората, бягащи от Украйна. В същото време България следва да има готовност да адаптира текущите разходи към променящата се ситуация. На България се препоръча също да увеличи публичните инвестиции за екологичния и цифровия преход, както и за енергийната сигурност, като се вземе предвид инициативата REPowerEU, включително чрез използване на Механизма и други фондове на Съюза.

| (20) | През 2023 г. в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда фискалната позиция да бъде експанзионистична (– 3,1 % от БВП), в контекста на висока инфлация. Това се предхожда от експанзионистична фискална позиция през 2022 г. (– 1,2 % от БВП). Увеличението на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) през 2023 г. се очаква да осигури експанзионистичен принос от 1,9 % от БВП към фискалната позиция. Експанзионистичният принос на финансираните на национално равнище нетни първични текущи разходи не се дължи на целенасочена подкрепа за домакинствата и предприятията, които са най-уязвими по отношение на покачването на цените на енергията, и за хората, бягащи от Украйна. В обобщение, прогнозираният растеж на финансираните на национално равнище първични текущи разходи не е в съответствие с препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. Очаква се България да финансира допълнителни инвестиции чрез Механизма и други фондове на Съюза и да запази финансираните на национално равнище инвестиции. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, се очаква да възлязат на 1,9 % от БВП през 2023 г., докато финансираните на национално равнище инвестиции се очаква да осигурят експанзионистичен принос към фискалната позиция от 0,1 процентни пункта (14). |
| --- | --- |

(20)

През 2023 г. в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда фискалната позиция да бъде експанзионистична (– 3,1 % от БВП), в контекста на висока инфлация. Това се предхожда от експанзионистична фискална позиция през 2022 г. (– 1,2 % от БВП). Увеличението на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) през 2023 г. се очаква да осигури експанзионистичен принос от 1,9 % от БВП към фискалната позиция. Експанзионистичният принос на финансираните на национално равнище нетни първични текущи разходи не се дължи на целенасочена подкрепа за домакинствата и предприятията, които са най-уязвими по отношение на покачването на цените на енергията, и за хората, бягащи от Украйна. В обобщение, прогнозираният растеж на финансираните на национално равнище първични текущи разходи не е в съответствие с препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. Очаква се България да финансира допълнителни инвестиции чрез Механизма и други фондове на Съюза и да запази финансираните на национално равнище инвестиции. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, се очаква да възлязат на 1,9 % от БВП през 2023 г., докато финансираните на национално равнище инвестиции се очаква да осигурят експанзионистичен принос към фискалната позиция от 0,1 процентни пункта (14).

| (21) | Според конвергентната програма за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее до 4,7 % от БВП през 2024 г. Намалението през 2024 г. отразява главно по-високи приходи от Съюза и постепенното премахване на мерките за енергийна подкрепа. Според конвергентната програма за 2023 г. се очаква съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да нарасне до 30,7 % в края на 2024 г. Въз основа на мерките на политиката, известни към крайната дата на изготвяне на прогнозата, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 4,8 % от БВП през 2024 г. Това съответства в голяма степен на дефицита, предвиден в конвергентната програма за 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-ниско съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 28,1 % в края на 2024 г. |
| --- | --- |

(21)

Според конвергентната програма за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее до 4,7 % от БВП през 2024 г. Намалението през 2024 г. отразява главно по-високи приходи от Съюза и постепенното премахване на мерките за енергийна подкрепа. Според конвергентната програма за 2023 г. се очаква съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да нарасне до 30,7 % в края на 2024 г. Въз основа на мерките на политиката, известни към крайната дата на изготвяне на прогнозата, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 4,8 % от БВП през 2024 г. Това съответства в голяма степен на дефицита, предвиден в конвергентната програма за 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-ниско съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 28,1 % в края на 2024 г.

| (22) | В конвергентната програма за 2023 г. се предвижда постепенно премахване на повечето от мерките за енергийна подкрепа до 2024 г. Понастоящем Комисията приема, че нетните разходи за мерките за енергийна подкрепа възлизат на 0,1 % от БВП през 2024 г. в сравнение с 0,8 % от БВП през 2023 г. Тези оценки се основават на допускането, че няма да има нови увеличения на цените на енергията. Мерките за енергийна подкрепа, които понастоящем се планира да останат в сила през 2024 г., не изглежда да са насочени към уязвимите домакинства или предприятия. Те не запазват изцяло ценовия сигнал за намаляване на търсенето на енергия и повишаване на енергийната ефективност. |
| --- | --- |

(22)

В конвергентната програма за 2023 г. се предвижда постепенно премахване на повечето от мерките за енергийна подкрепа до 2024 г. Понастоящем Комисията приема, че нетните разходи за мерките за енергийна подкрепа възлизат на 0,1 % от БВП през 2024 г. в сравнение с 0,8 % от БВП през 2023 г. Тези оценки се основават на допускането, че няма да има нови увеличения на цените на енергията. Мерките за енергийна подкрепа, които понастоящем се планира да останат в сила през 2024 г., не изглежда да са насочени към уязвимите домакинства или предприятия. Те не запазват изцяло ценовия сигнал за намаляване на търсенето на енергия и повишаване на енергийната ефективност.

| (23) | В Регламент (ЕО) No 1466/97 се призовава за годишно подобрение на структурното бюджетно салдо в посока постигане на средносрочната бюджетна цел с 0,5 % от БВП като референтна стойност (15). Като се вземат предвид съображенията за фискална устойчивост и необходимостта от намаляване на дефицита до стойност под референтната стойност по Договора от 3 % от БВП, според Комисията би било целесъобразно подобрение на структурното салдо от поне 0,5 % от БВП. За да се гарантира такова подобрение, и в съответствие с методиката на Комисията, нарастването на финансираните на национално равнище нетни първични разходи (16) през 2024 г. следва да не надвишава 4,6 %, както е отразено в настоящата препоръка. В същото време оставащите мерки за енергийна подкрепа (които понастоящем Комисията оценява на 0,8 % от БВП през 2023 г.) следва постепенно да бъдат премахнати, ако развитието на енергийния пазар позволява това и като се започне от най-слабо насочените мерки, а свързаните с това икономии следва да бъдат използвани за намаляване на бюджетния дефицит. Съгласно оценките на Комисията това ще доведе до растеж на нетните първични разходи под препоръчания максимален темп на растеж за 2024 г. Освен това според прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. ръстът на финансираните на национално равнище нетни първични текущи разходи през 2023 г. не е в съответствие с препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. Ако това се потвърди, ще бъде целесъобразно растежът на нетните първични разходи през 2024 г. да бъде по-малък. |
| --- | --- |

(23)

В Регламент (ЕО) No 1466/97 се призовава за годишно подобрение на структурното бюджетно салдо в посока постигане на средносрочната бюджетна цел с 0,5 % от БВП като референтна стойност (15). Като се вземат предвид съображенията за фискална устойчивост и необходимостта от намаляване на дефицита до стойност под референтната стойност по Договора от 3 % от БВП, според Комисията би било целесъобразно подобрение на структурното салдо от поне 0,5 % от БВП. За да се гарантира такова подобрение, и в съответствие с методиката на Комисията, нарастването на финансираните на национално равнище нетни първични разходи (16) през 2024 г. следва да не надвишава 4,6 %, както е отразено в настоящата препоръка. В същото време оставащите мерки за енергийна подкрепа (които понастоящем Комисията оценява на 0,8 % от БВП през 2023 г.) следва постепенно да бъдат премахнати, ако развитието на енергийния пазар позволява това и като се започне от най-слабо насочените мерки, а свързаните с това икономии следва да бъдат използвани за намаляване на бюджетния дефицит. Съгласно оценките на Комисията това ще доведе до растеж на нетните първични разходи под препоръчания максимален темп на растеж за 2024 г. Освен това според прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. ръстът на финансираните на национално равнище нетни първични текущи разходи през 2023 г. не е в съответствие с препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. Ако това се потвърди, ще бъде целесъобразно растежът на нетните първични разходи през 2024 г. да бъде по-малък.

| (24) | Ако се допусне, че политиките остават непроменени, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда нетните първични разходи, финансирани на национално равнище, да нараснат с 5,4 % през 2024 г., което е над препоръчания темп на растеж. Предвидената в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. корекция е по-малка от икономиите от пълното премахване на мерките за енергийна подкрепа, което се дължи главно на годишното въздействие на увеличенията на пенсиите и планираните увеличения на някои заплати в публичния сектор, които свръхкомпенсират положителното въздействие от премахването на мерките за енергийна подкрепа. |
| --- | --- |

(24)

Ако се допусне, че политиките остават непроменени, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда нетните първични разходи, финансирани на национално равнище, да нараснат с 5,4 % през 2024 г., което е над препоръчания темп на растеж. Предвидената в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. корекция е по-малка от икономиите от пълното премахване на мерките за енергийна подкрепа, което се дължи главно на годишното въздействие на увеличенията на пенсиите и планираните увеличения на някои заплати в публичния сектор, които свръхкомпенсират положителното въздействие от премахването на мерките за енергийна подкрепа.

| (25) | Според конвергентната програма за 2023 г. се очаква публичните инвестиции да се увеличат от 4 % от БВП през 2023 г. до 4,6 % от БВП през 2024 г. По-високите инвестиции са резултат от по-високи инвестиции, финансирани на национално равнище, и от инвестиции, финансирани от Съюза, а именно чрез Механизма. |
| --- | --- |

(25)

Според конвергентната програма за 2023 г. се очаква публичните инвестиции да се увеличат от 4 % от БВП през 2023 г. до 4,6 % от БВП през 2024 г. По-високите инвестиции са резултат от по-високи инвестиции, финансирани на национално равнище, и от инвестиции, финансирани от Съюза, а именно чрез Механизма.

| (26) | В конвергентната програма за 2023 г. се очертава средносрочен фискален план до 2026 г. Според конвергентната програма за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да се увеличи до 4,9 % от БВП през 2025 г. и до 5 % до 2026 г. Следователно не се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет да се върне към стойности под 3 % от БВП през периода на програмата. Според конвергентната програма за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да нарасне от 30,7 % в края на 2024 г. до 37,1 % до края на 2026 г. |
| --- | --- |

(26)

В конвергентната програма за 2023 г. се очертава средносрочен фискален план до 2026 г. Според конвергентната програма за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да се увеличи до 4,9 % от БВП през 2025 г. и до 5 % до 2026 г. Следователно не се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет да се върне към стойности под 3 % от БВП през периода на програмата. Според конвергентната програма за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да нарасне от 30,7 % в края на 2024 г. до 37,1 % до края на 2026 г.

| (27) | В съответствие с член 19, параграф 3, буква б) от Регламент (ЕС) 2021/241 и критерий 2.2 от приложение V към него планът за възстановяване и устойчивост включва широк набор от взаимно подсилващи се реформи и инвестиции, които трябва да бъдат изпълнени до 2026 г. Изпълнението на плана за възстановяване и устойчивост на България е в ход, но с все по-голям риск от забавяния. България представи едно искане за плащане, съответстващо на 22 ключови етапа и цели в плана, което доведе до плащане в размер на общо 1,37 милиарда евро. Голямата нестабилност на правителството доведе до забавяне на ключови законодателни реформи, като тези в областта на обществените поръчки, борбата с корупцията и отчетността на главния прокурор. Липсата на политическа стабилност и административен капацитет доведе и до забавяне на работата по изпълнението на няколко важни инвестиции в областта на енергетиката и транспорта и до поставяне под въпрос на ключови аспекти на плана, а именно декарбонизацията на енергийния сектор. Второто искане за плащане беше забавено и сега е планирано за септември 2023 г. Съществува обаче значителен риск няколко ключови етапа и цели, свързани с реформи от основно значение, да не бъдат изпълнени към момента на представянето. Продължава работата по допълнението към плана и по главата за REPowerEU. Графикът за приключването на тази работа все още е неясен поради политическата ситуация. Бързото включване на новата глава за REPowerEU в плана за възстановяване и устойчивост ще позволи да бъдат финансирани допълнителни реформи и инвестиции в подкрепа на стратегическите цели на България в областта на енергетиката и екологичния преход. Системното и ефективно участие на местните и регионалните власти, социалните партньори и други съответни заинтересовани страни продължава да бъде важно за успешното изпълнение на плана за възстановяване и устойчивост, както и на други икономически политики и политики в областта на заетостта, които излизат извън рамките на този план, за да се гарантира широка ангажираност с цялостната програма на политиката. |
| --- | --- |

(27)

В съответствие с член 19, параграф 3, буква б) от Регламент (ЕС) 2021/241 и критерий 2.2 от приложение V към него планът за възстановяване и устойчивост включва широк набор от взаимно подсилващи се реформи и инвестиции, които трябва да бъдат изпълнени до 2026 г. Изпълнението на плана за възстановяване и устойчивост на България е в ход, но с все по-голям риск от забавяния. България представи едно искане за плащане, съответстващо на 22 ключови етапа и цели в плана, което доведе до плащане в размер на общо 1,37 милиарда евро. Голямата нестабилност на правителството доведе до забавяне на ключови законодателни реформи, като тези в областта на обществените поръчки, борбата с корупцията и отчетността на главния прокурор. Липсата на политическа стабилност и административен капацитет доведе и до забавяне на работата по изпълнението на няколко важни инвестиции в областта на енергетиката и транспорта и до поставяне под въпрос на ключови аспекти на плана, а именно декарбонизацията на енергийния сектор. Второто искане за плащане беше забавено и сега е планирано за септември 2023 г. Съществува обаче значителен риск няколко ключови етапа и цели, свързани с реформи от основно значение, да не бъдат изпълнени към момента на представянето. Продължава работата по допълнението към плана и по главата за REPowerEU. Графикът за приключването на тази работа все още е неясен поради политическата ситуация. Бързото включване на новата глава за REPowerEU в плана за възстановяване и устойчивост ще позволи да бъдат финансирани допълнителни реформи и инвестиции в подкрепа на стратегическите цели на България в областта на енергетиката и екологичния преход. Системното и ефективно участие на местните и регионалните власти, социалните партньори и други съответни заинтересовани страни продължава да бъде важно за успешното изпълнение на плана за възстановяване и устойчивост, както и на други икономически политики и политики в областта на заетостта, които излизат извън рамките на този план, за да се гарантира широка ангажираност с цялостната програма на политиката.

| (28) | През 2022 г. Комисията одобри всички програмни документи на България в областта на политиката на сближаване освен приоритета за Фонда за справедлив преход и териториалните планове за справедлив преход, които са от решаващо значение за смекчаване на въздействието на прехода на въгледобивните райони. Приемането и бързото изпълнение на програмите по линия на политиката на сближаване при взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост, включително главата за REPowerEU, са от ключово значение за осъществяване на екологичния и цифровия преход, повишаване на икономическата и социалната устойчивост и постигане на балансирано териториално развитие в България. |
| --- | --- |

(28)

През 2022 г. Комисията одобри всички програмни документи на България в областта на политиката на сближаване освен приоритета за Фонда за справедлив преход и териториалните планове за справедлив преход, които са от решаващо значение за смекчаване на въздействието на прехода на въгледобивните райони. Приемането и бързото изпълнение на програмите по линия на политиката на сближаване при взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост, включително главата за REPowerEU, са от ключово значение за осъществяване на екологичния и цифровия преход, повишаване на икономическата и социалната устойчивост и постигане на балансирано териториално развитие в България.

| (29) | Освен икономическите и социалните предизвикателства, разгледани в плана за възстановяване и устойчивост и програмите по линия на политиката на сближаване, България е изправена пред редица допълнителни предизвикателства, свързани с декарбонизацията на икономиката и производството на енергия. |
| --- | --- |

(29)

Освен икономическите и социалните предизвикателства, разгледани в плана за възстановяване и устойчивост и програмите по линия на политиката на сближаване, България е изправена пред редица допълнителни предизвикателства, свързани с декарбонизацията на икономиката и производството на енергия.

| (30) | България продължава да има икономиката с най-висок въглероден интензитет в Съюза, като интензитетът на емисиите на парникови газове е над четири пъти по-висок от средния за Съюза. За 2021 г. делът на изкопаемите горива в енергийния микс на България бе 63 %, като делът на въглищата бе 26 %, на ядрените енергийни източници — 22 %, а на възобновяемите енергийни източници — 15 % (по-нисък от средния за Съюза дял на възобновяемите енергийни източници от 18 %). Планът за възстановяване и устойчивост на България съдържа реформа на стратегическата рамка за декарбонизация на икономиката, и по-специално на енергийния сектор. Това включва изготвянето на сценарии и препоръки от Комисията за енергиен преход и последващото приемане от Народното събрание на пътна карта за неутралност по отношение на климата с краен срок за постепенното спиране на употребата на въглища/лигнитни въглища най-късно до 2038 г. Въпреки че Комисията за енергиен преход бе създадена през 2022 г., изготвянето на нейния доклад с препоръки е забавено. Освен това през януари 2023 г. Народното събрание прие резолюция, с която задължи правителството да предоговори ангажиментите на България за декарбонизация, включително инвестиция в съхранението на електроенергия, в рамките на плана за възстановяване и устойчивост на държавата. |
| --- | --- |

(30)

България продължава да има икономиката с най-висок въглероден интензитет в Съюза, като интензитетът на емисиите на парникови газове е над четири пъти по-висок от средния за Съюза. За 2021 г. делът на изкопаемите горива в енергийния микс на България бе 63 %, като делът на въглищата бе 26 %, на ядрените енергийни източници — 22 %, а на възобновяемите енергийни източници — 15 % (по-нисък от средния за Съюза дял на възобновяемите енергийни източници от 18 %). Планът за възстановяване и устойчивост на България съдържа реформа на стратегическата рамка за декарбонизация на икономиката, и по-специално на енергийния сектор. Това включва изготвянето на сценарии и препоръки от Комисията за енергиен преход и последващото приемане от Народното събрание на пътна карта за неутралност по отношение на климата с краен срок за постепенното спиране на употребата на въглища/лигнитни въглища най-късно до 2038 г. Въпреки че Комисията за енергиен преход бе създадена през 2022 г., изготвянето на нейния доклад с препоръки е забавено. Освен това през януари 2023 г. Народното събрание прие резолюция, с която задължи правителството да предоговори ангажиментите на България за декарбонизация, включително инвестиция в съхранението на електроенергия, в рамките на плана за възстановяване и устойчивост на държавата.

| (31) | България показа високо равнище на сигурност на доставките на газ в трудни условия, по-специално спирането на доставките ѝ на газ от Русия скоро след нахлуването в Украйна. България успя да сключи краткосрочни договори за доставки на втечнен природен газ (ВПГ) през Гърция. Междусистемната газова връзка Гърция — България (IGB) влезе в експлоатация през октомври 2022 г. Това позволи на България да получи пълния обем на договорените доставки от Азербайджан (1 млрд. куб. м. годишно, покриващи около 30 % от вътрешното потребление). Делът на газа в енергийния микс бе 14 % — под средния за Съюза от 23 %. Промишлеността продължава да е най-големият потребител на газ, с дял от 42 %, включително за неенергийни цели. Районните отоплителни системи в големите градове София и Пловдив разчитат на използването на природен газ, което представлява приблизително една трета от общото потребление на природен газ в България. Потреблението на природен газ в България е намаляло с 22 % през периода между август 2022 г. и март 2023 г. в сравнение със средното потребление на газ за същия период през предходните пет години — това надхвърля целта за намаляване от 15 %, определена в Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета (17). България се насърчава да продължи да полага усилия за временно намаляване на търсенето на газ до 31 март 2024 г. съгласно Регламент (ЕС) 2023/706 на Съвета (18). |
| --- | --- |

(31)

България показа високо равнище на сигурност на доставките на газ в трудни условия, по-специално спирането на доставките ѝ на газ от Русия скоро след нахлуването в Украйна. България успя да сключи краткосрочни договори за доставки на втечнен природен газ (ВПГ) през Гърция. Междусистемната газова връзка Гърция — България (IGB) влезе в експлоатация през октомври 2022 г. Това позволи на България да получи пълния обем на договорените доставки от Азербайджан (1 млрд. куб. м. годишно, покриващи около 30 % от вътрешното потребление). Делът на газа в енергийния микс бе 14 % — под средния за Съюза от 23 %. Промишлеността продължава да е най-големият потребител на газ, с дял от 42 %, включително за неенергийни цели. Районните отоплителни системи в големите градове София и Пловдив разчитат на използването на природен газ, което представлява приблизително една трета от общото потребление на природен газ в България. Потреблението на природен газ в България е намаляло с 22 % през периода между август 2022 г. и март 2023 г. в сравнение със средното потребление на газ за същия период през предходните пет години — това надхвърля целта за намаляване от 15 %, определена в Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета (17). България се насърчава да продължи да полага усилия за временно намаляване на търсенето на газ до 31 март 2024 г. съгласно Регламент (ЕС) 2023/706 на Съвета (18).

| (32) | Що се отнася до възобновяемите енергийни източници, България все още не е премахнала пречките пред инсталирането на съоръжения за енергия от възобновяеми източници и свързването им към мрежата, което е част от ангажимент по линия на нейния план за възстановяване и устойчивост. През януари 2023 г. Комисията предяви иск пред Съда на Европейския съюз срещу България, в съответствие с член 260, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз, за това, че не е транспонирала Директива (ЕС) 2018/2001 на Европейския парламент и на Съвета (19) в националното си право. По-голямото съсредоточаване върху съхранението на енергия ще допринесе за ускоряване на внедряването в България на възобновяеми енергийни източници в мрежов мащаб. Освен това подобряването на управлението на мрежата, за да стане тя по-гъвкава, може да улесни интегрирането на допълнителни инсталации за енергия от възобновяеми източници. Същевременно България следва да продължи да развива енергийните междусистемни връзки с достатъчен капацитет със съседните държави. Инвестициите в инфраструктура за изкопаеми горива трябва да бъдат ограничени до строго необходимото и да бъдат замислени така, че да бъдат съобразени с бъдещето, за да се избегне зависимостта от технологии, които не са в съответствие с целите в областта на климата, или увеличаване на разходите за енергийния преход. |
| --- | --- |

(32)

Що се отнася до възобновяемите енергийни източници, България все още не е премахнала пречките пред инсталирането на съоръжения за енергия от възобновяеми източници и свързването им към мрежата, което е част от ангажимент по линия на нейния план за възстановяване и устойчивост. През януари 2023 г. Комисията предяви иск пред Съда на Европейския съюз срещу България, в съответствие с член 260, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз, за това, че не е транспонирала Директива (ЕС) 2018/2001 на Европейския парламент и на Съвета (19) в националното си право. По-голямото съсредоточаване върху съхранението на енергия ще допринесе за ускоряване на внедряването в България на възобновяеми енергийни източници в мрежов мащаб. Освен това подобряването на управлението на мрежата, за да стане тя по-гъвкава, може да улесни интегрирането на допълнителни инсталации за енергия от възобновяеми източници. Същевременно България следва да продължи да развива енергийните междусистемни връзки с достатъчен капацитет със съседните държави. Инвестициите в инфраструктура за изкопаеми горива трябва да бъдат ограничени до строго необходимото и да бъдат замислени така, че да бъдат съобразени с бъдещето, за да се избегне зависимостта от технологии, които не са в съответствие с целите в областта на климата, или увеличаване на разходите за енергийния преход.

| (33) | Планът за възстановяване и устойчивост на България включва над 1 милиард евро инвестиции за подобряване на енергийната ефективност както в обществените, така и в частните сгради, като се предприемат действия за изпълняване на призивите за осъществяване на проекти на място. Създаването на Националния фонд за декарбонизация, което се очаква през 2023 г., е от решаващо значение за постигането на дългосрочната стратегия на България за саниране на сградния ѝ фонд, наред с привличането на повече частни инвестиции чрез адаптиране на подхода на страната към програмите за саниране. Трябва да бъдат положени допълнителни усилия за структурно справяне с енергийната бедност, по-специално чрез специални схеми и техническа и административна помощ, за да бъдат взети под внимание нуждите на уязвимите групи. За да изпълни България целите на пакета „Подготвени за цел 55“, ще е нужна по-голяма амбиция за намаляване на емисиите на парникови газове и за увеличаване на целите във връзка с възобновяемите енергийни източници и енергийната ефективност. |
| --- | --- |

(33)

Планът за възстановяване и устойчивост на България включва над 1 милиард евро инвестиции за подобряване на енергийната ефективност както в обществените, така и в частните сгради, като се предприемат действия за изпълняване на призивите за осъществяване на проекти на място. Създаването на Националния фонд за декарбонизация, което се очаква през 2023 г., е от решаващо значение за постигането на дългосрочната стратегия на България за саниране на сградния ѝ фонд, наред с привличането на повече частни инвестиции чрез адаптиране на подхода на страната към програмите за саниране. Трябва да бъдат положени допълнителни усилия за структурно справяне с енергийната бедност, по-специално чрез специални схеми и техническа и административна помощ, за да бъдат взети под внимание нуждите на уязвимите групи. За да изпълни България целите на пакета „Подготвени за цел 55“, ще е нужна по-голяма амбиция за намаляване на емисиите на парникови газове и за увеличаване на целите във връзка с възобновяемите енергийни източници и енергийната ефективност.

| (34) | Между 2005 г. и 2021 г. емисиите на парникови газове от вътрешния транспорт, с изключение на въздухоплаването, са нараснали с 19,5 % в България, докато в Съюза те са намалели средно със 7,5 %. Около една четвърт от емисиите на парникови газове на страната идват от този сектор. Навлизането на леки автомобили с нулеви емисии е слабо, каквато е и гъстотата на обществените електрически зарядни станции в България. При изграждането на българския участък от трансевропейската транспортна мрежа се наблюдават забавяния, особено по отношение на железопътната инфраструктура: това възпрепятства мултимодалността и потенциала за подобряване на ефективността и устойчивостта в транспорта. Замърсяването на въздуха представлява значителен риск за здравето на населението на България. |
| --- | --- |

(34)

Между 2005 г. и 2021 г. емисиите на парникови газове от вътрешния транспорт, с изключение на въздухоплаването, са нараснали с 19,5 % в България, докато в Съюза те са намалели средно със 7,5 %. Около една четвърт от емисиите на парникови газове на страната идват от този сектор. Навлизането на леки автомобили с нулеви емисии е слабо, каквато е и гъстотата на обществените електрически зарядни станции в България. При изграждането на българския участък от трансевропейската транспортна мрежа се наблюдават забавяния, особено по отношение на железопътната инфраструктура: това възпрепятства мултимодалността и потенциала за подобряване на ефективността и устойчивостта в транспорта. Замърсяването на въздуха представлява значителен риск за здравето на населението на България.

| (35) | Недостигът на работна ръка и умения в сектори и професии, които са от ключово значение за екологичния преход, включително производството, внедряването и поддръжката на технологии с нулеви нетни емисии, създава пречки пред прехода към икономика с нулеви нетни емисии. Висококачествените системи за образование и обучение, които отговарят на променящите се нужди на пазара на труда, и целенасочените мерки за повишаване на квалификацията и за преквалификация са от ключово значение за намаляване на недостига на умения и насърчаване на приобщаването и пренасочването на работната сила. За да се отключи неоползотвореното предлагане на работна ръка, тези мерки трябва да бъдат достъпни, по-специално за физическите лица и в секторите и регионите, които са най-силно засегнати от екологичния преход. През 2022 г. бе докладван недостиг на работна ръка в България за редица професии, за които са необходими специфични умения или знания за екологичния преход (20). Европейският социален фонд плюс е заделил 152 милиона евро за мерки за насърчаване на „зелени“ умения и работни места за периода 2021—2027 г. Фондът за справедлив преход също предоставя възможност за справяне със социалното измерение на екологичния преход за трите допустими региона в страната. |
| --- | --- |

(35)

Недостигът на работна ръка и умения в сектори и професии, които са от ключово значение за екологичния преход, включително производството, внедряването и поддръжката на технологии с нулеви нетни емисии, създава пречки пред прехода към икономика с нулеви нетни емисии. Висококачествените системи за образование и обучение, които отговарят на променящите се нужди на пазара на труда, и целенасочените мерки за повишаване на квалификацията и за преквалификация са от ключово значение за намаляване на недостига на умения и насърчаване на приобщаването и пренасочването на работната сила. За да се отключи неоползотвореното предлагане на работна ръка, тези мерки трябва да бъдат достъпни, по-специално за физическите лица и в секторите и регионите, които са най-силно засегнати от екологичния преход. През 2022 г. бе докладван недостиг на работна ръка в България за редица професии, за които са необходими специфични умения или знания за екологичния преход (20). Европейският социален фонд плюс е заделил 152 милиона евро за мерки за насърчаване на „зелени“ умения и работни места за периода 2021—2027 г. Фондът за справедлив преход също предоставя възможност за справяне със социалното измерение на екологичния преход за трите допустими региона в страната.

| (36) | С оглед на оценката на Комисията Съветът разгледа конвергентната програма за 2023 г., като становището му (21) е изразено в препоръки 1, 2 и 3, |
| --- | --- |

(36)

С оглед на оценката на Комисията Съветът разгледа конвергентната програма за 2023 г., като становището му (21) е изразено в препоръки 1, 2 и 3,

ПРЕПОРЪЧВА на България да предприеме през 2023 г. и 2024 г. следните действия:

1.

Да осигури разумна фискална политика, по-специално като ограничи номиналното увеличение на финансираните на национално равнище нетни първични разходи през 2024 г. до не повече от 4,6 % (22).

Да запази финансираните на национално равнище публични инвестиции и да гарантира, че безвъзмездните средства по Механизма и другите фондове на Съюза се усвояват ефективно, по-специално с цел насърчаване на екологичния и цифровия преход.

За периода след 2024 г. — да продължи да следва средносрочна фискална стратегия за постепенна и устойчива консолидация, съчетана с инвестиции и реформи, водещи до по-висок устойчив растеж, с цел постигане на разумна средносрочна фискална позиция.

2.

Да осигури ефективна управленска структура и да подсили административния капацитет, за да се даде възможност за бързо и стабилно изпълнение на плана ѝ за възстановяване и устойчивост. Да завърши бързо главата за REPowerEU с цел своевременно започване на изпълнението ѝ. Да пристъпи към бързо изпълнение на програмите по линия на политиката на сближаване при тясно взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост.

3.

Да намали зависимостта от изкопаеми горива и да ускори енергийния преход чрез по-бързо внедряване на възобновяеми енергийни източници, като същевременно осигури капацитет за съхранение, за да се подобри гъвкавостта на енергийната система. Да подсили инфраструктурата на електроенергийната мрежа и да подобри нейното управление чрез рационализиране на процедурите за свързване и чрез въвеждане на елементи на интелигентните мрежи. Да продължи да полага усилия за увеличаване на междусистемните връзки със съседните държави. Да ускори санирането на сградите с цел стимулиране на енергийната ефективност и справяне с енергийната бедност. Да насърчи новите съобразени с бъдещето решения в областта на районното отопление и устойчивия градски транспорт и да ускори развитието на железопътната инфраструктура. Да увеличи усилията на политиката, насочени към предоставянето и придобиването на уменията и компетентностите, необходими за екологичния преход.

Съставено в Брюксел на 14 юли 2023 година.

За Съвета

Председател

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета от 12 февруари 2021 г. за създаване на Механизъм за възстановяване и устойчивост (ОВ L 57, 18.2.2021 г., стр. 17).

2

(3)  Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25).

3

(4)  Препоръка на Съвета от 16 май 2023 г. относно икономическата политика на еврозоната (ОВ C 180, 23.5.2023 г., стр. 1).

4

(5)  Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета от 27 февруари 2023 г. за изменение на Регламент (ЕС) 2021/241 във връзка с главите за REPowerEU в плановете за възстановяване и устойчивост и за изменение на регламенти (ЕС) No 1303/2013, (ЕС) 2021/1060 и (ЕС) 2021/1755 и Директива 2003/87/ЕО (ОВ L 63, 28.2.2023 г., стр. 1).

5

(6)  ST 8091/2022 INIT; ST 8091/2022 ADD 1.

6

(7)  Препоръка на Съвета от 18 юни 2021 г., съдържаща становище на Съвета относно конвергентната програма за 2021 г. на България (ОВ C 304, 29.7.2021 г., стр. 6).

7

(8)  Фискалната позиция се измерва с промяната в първичните разходи (без дискреционните мерки по отношение на приходите), като се изключват временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, но се включват разходите, финансирани с безвъзмездна подкрепа (безвъзмездни средства) по Механизма и с други фондове на Съюза — спрямо средносрочния потенциален растеж. За повече подробности вж. каре 1 във фискалните статистически таблици.

8

(9)  Очаква се другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, да имат неутрален принос от нула процентни пункта от БВП.

9

(10)  Регламент (ЕС) 2022/1854 на Съвета от 6 октомври 2022 г. относно спешна намеса за справяне с високите цени на енергията (ОВ L 261I, 7.10.2022 г., стр. 1).

10

(11)  Тази стойност представлява равнището на годишните бюджетни разходи за тези мерки, включително текущите приходи и разходи, както и когато е уместно — мерките за капиталови разходи.

11

(12)  Препоръка на Съвета от 12 юли 2022 г. относно националната програма за реформи на България за 2022 г. и съдържаща становище на Съвета относно конвергентната програма на България за 2022 г. (ОВ C 334, 1.9.2022 г., стр. 11).

12

(13)  Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. средносрочният (среден за 10 години) потенциален растеж на производството на България, който се използва за измерване на фискалната позиция, се оценява на 12,9 % в номинално изражение.

13

(14)  Очаква се другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, да осигурят рестриктивен принос от 0,1 процентни пункта от БВП.

14

(15)  Член 5 от Регламент (ЕО) No 1466/97 също така изисква корекция от над 0,5 % от БВП за държавите членки с държавен дълг, надвишаващ 60 % от БВП, или с по-ясно изразени рискове за устойчивостта на обслужването на дълга.

15

(16)  Нетните първични разходи се определят като разходите, финансирани на национално равнище, след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите и като се изключат разходите за лихви и разходите за циклична безработица.

16

(17)  Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета от 5 август 2022 г. относно координирани мерки за намаляване на търсенето на газ (ОВ L 206, 8.8.2022 г., стр. 1).

17

(18)  Регламент (ЕС) 2023/706 на Съвета от 30 март 2023 г. за изменение на Регламент (ЕС) 2022/1369 във връзка с продължаване на периода на намаляване на търсенето във връзка с мерките за намаляване на търсенето на газ, и за засилване на докладването и наблюдението на тяхното прилагане (ОВ L 93, 31.3.2023 г., стр. 1).

18

(19)  Директива (ЕС) 2018/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2018 г. за насърчаване използването на енергия от възобновяеми източници (ОВ L 328, 21.12.2018 г., стр. 82).

19

(20)  Доклад за недостига на работна ръка за 2022 г. — Европейски орган по труда.

20

(21)  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

21

(22)  Което се очаква да съответства на годишно подобрение на структурното бюджетно салдо от поне 0,5 % от БВП за 2024 г., както е посочено в съображение 23.

22

---

| 1.9.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 312/22 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 312/22

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 14 юли 2023 година

относно националната програма за реформи на Чехия за 2023 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Чехия за 2023 г.

(2023/C 312/03)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,

като взе предвид Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета (3), с който бе създаден Механизмът за възстановяване и устойчивост („Механизмът“), влезе в сила на 19 февруари 2021 г. По Механизма се предоставя финансова подкрепа на държавите членки за осъществяването на реформи и инвестиции, водещи до фискален стимул, финансиран от Съюза. В съответствие с приоритетите на европейския семестър Механизмът допринася за икономическото и приобщаващото възстановяване и за осъществяването на устойчиви и стимулиращи растежа реформи и инвестиции, по-специално реформи и инвестиции за насърчаване на екологичния и цифровия преход и за укрепване на устойчивостта на икономиките на държавите членки. Механизмът също така спомага за укрепването на публичните финанси и стимулира растежа и създаването на работни места в средносрочен и дългосрочен план, подобрява териториалното сближаване в рамките на Съюза и подкрепя непрекъснатото прилагане на Европейския стълб на социалните права. Максималното финансово участие за държава членка в рамките на Механизма беше актуализирано на 30 юни 2022 г. в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕС) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета (3), с който бе създаден Механизмът за възстановяване и устойчивост („Механизмът“), влезе в сила на 19 февруари 2021 г. По Механизма се предоставя финансова подкрепа на държавите членки за осъществяването на реформи и инвестиции, водещи до фискален стимул, финансиран от Съюза. В съответствие с приоритетите на европейския семестър Механизмът допринася за икономическото и приобщаващото възстановяване и за осъществяването на устойчиви и стимулиращи растежа реформи и инвестиции, по-специално реформи и инвестиции за насърчаване на екологичния и цифровия преход и за укрепване на устойчивостта на икономиките на държавите членки. Механизмът също така спомага за укрепването на публичните финанси и стимулира растежа и създаването на работни места в средносрочен и дългосрочен план, подобрява териториалното сближаване в рамките на Съюза и подкрепя непрекъснатото прилагане на Европейския стълб на социалните права. Максималното финансово участие за държава членка в рамките на Механизма беше актуализирано на 30 юни 2022 г. в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕС) 2021/241.

| (2) | На 22 ноември 2022 г. Комисията прие годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2023 г. На 23 март 2023 г. Европейският съвет одобри приоритетите на годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., които са съсредоточени около четирите измерения на конкурентоспособната устойчивост. На 22 ноември 2022 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие и доклада за механизма за предупреждение за 2023 г., в който посочи Чехия като една от държавите членки, които може да бъдат засегнати или за които може да съществува риск да бъдат засегнати от дисбаланси, и за които ще е необходим задълбочен преглед. Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната и предложение за съвместния доклад за заетостта за 2023 г., в който се анализира прилагането на насоките за заетостта и принципите на Европейския стълб на социалните права. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната (4) на 16 май 2023 г. и съвместния доклад за заетостта на 13 март 2023 г. |
| --- | --- |

(2)

На 22 ноември 2022 г. Комисията прие годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2023 г. На 23 март 2023 г. Европейският съвет одобри приоритетите на годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., които са съсредоточени около четирите измерения на конкурентоспособната устойчивост. На 22 ноември 2022 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие и доклада за механизма за предупреждение за 2023 г., в който посочи Чехия като една от държавите членки, които може да бъдат засегнати или за които може да съществува риск да бъдат засегнати от дисбаланси, и за които ще е необходим задълбочен преглед. Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната и предложение за съвместния доклад за заетостта за 2023 г., в който се анализира прилагането на насоките за заетостта и принципите на Европейския стълб на социалните права. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната (4) на 16 май 2023 г. и съвместния доклад за заетостта на 13 март 2023 г.

| (3) | Въпреки че икономиките на Съюза показват забележителна устойчивост, геополитическият контекст продължава да оказва отрицателно въздействие. Като застава твърдо зад Украйна, Съюзът насочва своята програма за икономическа и социална политика към намаляване на отрицателното въздействие от енергийните сътресения върху уязвимите домакинства и предприятия в краткосрочен план и към запазване на усилията за осъществяване на екологичния и цифровия преход, подкрепа за устойчив и приобщаващ растеж, запазване на макроикономическата стабилност и повишаване на устойчивостта в средносрочен план. Той също така поставя особен акцент върху повишаването на конкурентоспособността и производителността на Съюза. |
| --- | --- |

(3)

Въпреки че икономиките на Съюза показват забележителна устойчивост, геополитическият контекст продължава да оказва отрицателно въздействие. Като застава твърдо зад Украйна, Съюзът насочва своята програма за икономическа и социална политика към намаляване на отрицателното въздействие от енергийните сътресения върху уязвимите домакинства и предприятия в краткосрочен план и към запазване на усилията за осъществяване на екологичния и цифровия преход, подкрепа за устойчив и приобщаващ растеж, запазване на макроикономическата стабилност и повишаване на устойчивостта в средносрочен план. Той също така поставя особен акцент върху повишаването на конкурентоспособността и производителността на Съюза.

| (4) | На 1 февруари 2023 г. Комисията публикува съобщение, озаглавено „Промишлен план на Зеления пакт за ерата на нулеви нетни емисии“ („промишлен план на Зеления пакт“). Целта на промишления план на Зеления пакт е засилване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии и подпомагане на бързия преход към неутралност по отношение на климата. Планът допълва текущите усилия в рамките на Европейския зелен пакт и REPowerEU. Той има за цел и да се осигури по-благоприятна среда за увеличаване на производствения капацитет на Съюза за технологиите и продуктите с нулеви нетни емисии, необходими за постигане на амбициозните цели на Съюза в областта на климата, и да се гарантира достъп до съответните суровини от критично значение, включително чрез диверсифициране на източниците, правилно използване на геоложките ресурси в държавите членки и максимално увеличаване на рециклирането на суровини. Промишленият план на Зеления пакт се основава на четири стълба: предвидима и опростена регулаторна среда, по-бърз достъп до финансиране, повишаване на уменията и отворена търговия за устойчиви вериги на доставки. На 16 март 2023 г. Комисията публикува ново съобщение, озаглавено „Дългосрочна конкурентоспособност на ЕС: перспективи след 2030 г.“, структурирано около девет взаимно подсилващи се движещи сили с цел да се работи за стимулираща растежа регулаторна рамка. В него се определят приоритети на политиката, насочени към активно осигуряване на структурни подобрения, добре насочени инвестиции и регулаторни мерки за дългосрочната конкурентоспособност на Съюза и неговите държави членки. Препоръките по-долу спомагат за изпълнението на тези приоритети. |
| --- | --- |

(4)

На 1 февруари 2023 г. Комисията публикува съобщение, озаглавено „Промишлен план на Зеления пакт за ерата на нулеви нетни емисии“ („промишлен план на Зеления пакт“). Целта на промишления план на Зеления пакт е засилване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии и подпомагане на бързия преход към неутралност по отношение на климата. Планът допълва текущите усилия в рамките на Европейския зелен пакт и REPowerEU. Той има за цел и да се осигури по-благоприятна среда за увеличаване на производствения капацитет на Съюза за технологиите и продуктите с нулеви нетни емисии, необходими за постигане на амбициозните цели на Съюза в областта на климата, и да се гарантира достъп до съответните суровини от критично значение, включително чрез диверсифициране на източниците, правилно използване на геоложките ресурси в държавите членки и максимално увеличаване на рециклирането на суровини. Промишленият план на Зеления пакт се основава на четири стълба: предвидима и опростена регулаторна среда, по-бърз достъп до финансиране, повишаване на уменията и отворена търговия за устойчиви вериги на доставки. На 16 март 2023 г. Комисията публикува ново съобщение, озаглавено „Дългосрочна конкурентоспособност на ЕС: перспективи след 2030 г.“, структурирано около девет взаимно подсилващи се движещи сили с цел да се работи за стимулираща растежа регулаторна рамка. В него се определят приоритети на политиката, насочени към активно осигуряване на структурни подобрения, добре насочени инвестиции и регулаторни мерки за дългосрочната конкурентоспособност на Съюза и неговите държави членки. Препоръките по-долу спомагат за изпълнението на тези приоритети.

| (5) | През 2023 г. европейският семестър за координация на икономическите политики продължава да се развива в съответствие с прилагането на Механизма. Пълното изпълнение на плановете за възстановяване и устойчивост продължава да е от съществено значение за изпълнението на приоритетите на политиката в рамките на европейския семестър, тъй като плановете обхващат всички или значителна част от съответните специфични за всяка държава препоръки, отправени през последните години. Специфичните за всяка държава препоръки за 2019 г., 2020 г. и 2022 г. продължават да бъдат еднакво актуални за плановете за възстановяване и устойчивост, преразгледани, актуализирани или изменени в съответствие с членове 14, 18 и 21 от Регламент (ЕС) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

През 2023 г. европейският семестър за координация на икономическите политики продължава да се развива в съответствие с прилагането на Механизма. Пълното изпълнение на плановете за възстановяване и устойчивост продължава да е от съществено значение за изпълнението на приоритетите на политиката в рамките на европейския семестър, тъй като плановете обхващат всички или значителна част от съответните специфични за всяка държава препоръки, отправени през последните години. Специфичните за всяка държава препоръки за 2019 г., 2020 г. и 2022 г. продължават да бъдат еднакво актуални за плановете за възстановяване и устойчивост, преразгледани, актуализирани или изменени в съответствие с членове 14, 18 и 21 от Регламент (ЕС) 2021/241.

| (6) | Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета (5) („Регламентът REPowerEU“), приет на 27 февруари 2023 г., има за цел бързото премахване на зависимостта на Съюза от вноса на руски изкопаеми горива. Това ще допринесе за енергийната сигурност и диверсификацията на енергийните доставки на Съюза, като същевременно ще увеличи използването на възобновяеми енергийни източници, капацитета за съхранение на енергия и енергийната ефективност. Регламентът REPowerEU дава възможност на държавите членки да добавят нова глава за REPowerEU към своите национални планове за възстановяване и устойчивост, за да финансират ключови реформи и инвестиции, които ще спомогнат за постигането на целите на REPowerEU. Тези реформи и инвестиции също така ще спомогнат за повишаване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии, както е посочено в промишления план на Зеления пакт, и за изпълнение на свързаните с енергетиката специфични за всяка държава препоръки, отправени към държавите членки през 2022 г. и когато е приложимо, през 2023 г. С Регламента REPowerEU се въвежда нова категория безвъзмездна финансова подкрепа, която се предоставя на държавите членки за финансиране на нови свързани с енергетиката реформи и инвестиции в рамките на техните планове за възстановяване и устойчивост. |
| --- | --- |

(6)

Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета (5) („Регламентът REPowerEU“), приет на 27 февруари 2023 г., има за цел бързото премахване на зависимостта на Съюза от вноса на руски изкопаеми горива. Това ще допринесе за енергийната сигурност и диверсификацията на енергийните доставки на Съюза, като същевременно ще увеличи използването на възобновяеми енергийни източници, капацитета за съхранение на енергия и енергийната ефективност. Регламентът REPowerEU дава възможност на държавите членки да добавят нова глава за REPowerEU към своите национални планове за възстановяване и устойчивост, за да финансират ключови реформи и инвестиции, които ще спомогнат за постигането на целите на REPowerEU. Тези реформи и инвестиции също така ще спомогнат за повишаване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии, както е посочено в промишления план на Зеления пакт, и за изпълнение на свързаните с енергетиката специфични за всяка държава препоръки, отправени към държавите членки през 2022 г. и когато е приложимо, през 2023 г. С Регламента REPowerEU се въвежда нова категория безвъзмездна финансова подкрепа, която се предоставя на държавите членки за финансиране на нови свързани с енергетиката реформи и инвестиции в рамките на техните планове за възстановяване и устойчивост.

| (7) | На 8 март 2023 г. Комисията прие съобщение, в което се предоставят насоки за фискалната политика за 2024 г. („съобщението от 8 март 2023 г.“). То има за цел да подпомогне изготвянето на програмите за стабилност и конвергенция на държавите членки и по този начин да се засили координацията на политиките. Комисията припомни, че общата клауза за дерогация от Пакта за стабилност и растеж ще бъде дезактивирана в края на 2023 г. Тя призова за фискални политики през периода 2023—2024 г., които осигуряват средносрочна устойчивост на обслужването на дълга и повишават потенциалния растеж по устойчив начин, и прикани държавите членки да определят в своите програми за стабилност и конвергенция за 2023 г. начина, по който фискалните им планове ще осигурят спазването на референтната стойност по Договора от 3 % от брутния вътрешен продукт (БВП), както и реалистичното и непрекъснато намаляване на дълга или запазването на благоразумно равнище на дълга в средносрочен план. Комисията прикани държавите членки също така постепенно да премахнат националните фискални мерки, въведени за защита на домакинствата и предприятията от енергийния ценови шок, като се започне с тези с най-слаба насоченост. Тя посочи, че ако мерките за подкрепа трябва да бъдат удължени поради подновен натиск върху цените на енергията, държавите членки следва да насочат много по-добре тези мерки към уязвимите домакинства и предприятия. Комисията заяви, че фискалните препоръки ще бъдат количествено определени и диференцирани. Освен това, както се предлага в съобщението на Комисията от 9 ноември 2022 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС, фискалните препоръки ще бъдат формулирани въз основа на нетните първични разходи. Комисията препоръча всички държави членки да продължат да защитават инвестициите, финансирани на национално равнище, и да гарантират ефективното използване на средствата по линия на Механизма и други фондове на Съюза, по-специално с оглед на екологичния и цифровия преход и целите по отношение на устойчивостта. Комисията посочи, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. в съответствие с действащите правни разпоредби. |
| --- | --- |

(7)

На 8 март 2023 г. Комисията прие съобщение, в което се предоставят насоки за фискалната политика за 2024 г. („съобщението от 8 март 2023 г.“). То има за цел да подпомогне изготвянето на програмите за стабилност и конвергенция на държавите членки и по този начин да се засили координацията на политиките. Комисията припомни, че общата клауза за дерогация от Пакта за стабилност и растеж ще бъде дезактивирана в края на 2023 г. Тя призова за фискални политики през периода 2023—2024 г., които осигуряват средносрочна устойчивост на обслужването на дълга и повишават потенциалния растеж по устойчив начин, и прикани държавите членки да определят в своите програми за стабилност и конвергенция за 2023 г. начина, по който фискалните им планове ще осигурят спазването на референтната стойност по Договора от 3 % от брутния вътрешен продукт (БВП), както и реалистичното и непрекъснато намаляване на дълга или запазването на благоразумно равнище на дълга в средносрочен план. Комисията прикани държавите членки също така постепенно да премахнат националните фискални мерки, въведени за защита на домакинствата и предприятията от енергийния ценови шок, като се започне с тези с най-слаба насоченост. Тя посочи, че ако мерките за подкрепа трябва да бъдат удължени поради подновен натиск върху цените на енергията, държавите членки следва да насочат много по-добре тези мерки към уязвимите домакинства и предприятия. Комисията заяви, че фискалните препоръки ще бъдат количествено определени и диференцирани. Освен това, както се предлага в съобщението на Комисията от 9 ноември 2022 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС, фискалните препоръки ще бъдат формулирани въз основа на нетните първични разходи. Комисията препоръча всички държави членки да продължат да защитават инвестициите, финансирани на национално равнище, и да гарантират ефективното използване на средствата по линия на Механизма и други фондове на Съюза, по-специално с оглед на екологичния и цифровия преход и целите по отношение на устойчивостта. Комисията посочи, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. в съответствие с действащите правни разпоредби.

| (8) | На 26 април 2023 г. Комисията представи законодателни предложения за извършване на цялостна реформа на правилата на Съюза за икономическо управление. Основната цел на предложенията е да се засили устойчивостта на обслужването на публичния дълг и да се насърчи устойчивият и приобщаващ растеж във всички държави членки чрез реформи и инвестиции. Предложенията на Комисията са насочени към подобряване на националната ангажираност, опростяване на рамката и преминаване към по-голям средносрочен фокус в съчетание с ефективно и по-последователно правоприлагане. Съгласно заключенията на Съвета от 14 март 2023 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС целта е законодателната работа да приключи през 2023 г. |
| --- | --- |

(8)

На 26 април 2023 г. Комисията представи законодателни предложения за извършване на цялостна реформа на правилата на Съюза за икономическо управление. Основната цел на предложенията е да се засили устойчивостта на обслужването на публичния дълг и да се насърчи устойчивият и приобщаващ растеж във всички държави членки чрез реформи и инвестиции. Предложенията на Комисията са насочени към подобряване на националната ангажираност, опростяване на рамката и преминаване към по-голям средносрочен фокус в съчетание с ефективно и по-последователно правоприлагане. Съгласно заключенията на Съвета от 14 март 2023 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС целта е законодателната работа да приключи през 2023 г.

| (9) | На 1 юни 2021 г. Чехия представи на Комисията своя национален план за възстановяване и устойчивост в съответствие с член 18, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2021/241. Съгласно член 19 от Регламент (ЕС) 2021/241 Комисията оцени целесъобразността, ефективността, ефикасността и съгласуваността на плана за възстановяване и устойчивост в съответствие с насоките за оценка, съдържащи се в приложение V към посочения регламент. На 8 септември 2021 г. Съветът прие своето решение за изпълнение за одобряване на оценката на плана за възстановяване и устойчивост на Чехия (6). Отпускането на траншовете зависи от приемането на решение на Комисията в съответствие с член 24, параграф 5 от Регламент (ЕС) 2021/241, в което се посочва, че Чехия е изпълнила задоволително съответните ключови етапи и цели, определени в решението за изпълнение на Съвета. Задоволителното изпълнение предполага, че постигането на предходните ключови етапи и цели е запазено. |
| --- | --- |

(9)

На 1 юни 2021 г. Чехия представи на Комисията своя национален план за възстановяване и устойчивост в съответствие с член 18, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2021/241. Съгласно член 19 от Регламент (ЕС) 2021/241 Комисията оцени целесъобразността, ефективността, ефикасността и съгласуваността на плана за възстановяване и устойчивост в съответствие с насоките за оценка, съдържащи се в приложение V към посочения регламент. На 8 септември 2021 г. Съветът прие своето решение за изпълнение за одобряване на оценката на плана за възстановяване и устойчивост на Чехия (6). Отпускането на траншовете зависи от приемането на решение на Комисията в съответствие с член 24, параграф 5 от Регламент (ЕС) 2021/241, в което се посочва, че Чехия е изпълнила задоволително съответните ключови етапи и цели, определени в решението за изпълнение на Съвета. Задоволителното изпълнение предполага, че постигането на предходните ключови етапи и цели е запазено.

| (10) | В съответствие с член 8, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1466/97 на 13 април 2023 г. Чехия представи националната си програма за реформи за 2023 г., а на 28 април 2023 г. — програмата си за конвергенция за 2023 г. Двете програми бяха оценени заедно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В съответствие с член 27 от Регламент (ЕС) 2021/241 националната програма за реформи за 2023 г. отразява също шестмесечното докладване на Чехия относно напредъка, постигнат при изпълнението на нейния план за възстановяване и устойчивост. |
| --- | --- |

(10)

В съответствие с член 8, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1466/97 на 13 април 2023 г. Чехия представи националната си програма за реформи за 2023 г., а на 28 април 2023 г. — програмата си за конвергенция за 2023 г. Двете програми бяха оценени заедно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В съответствие с член 27 от Регламент (ЕС) 2021/241 националната програма за реформи за 2023 г. отразява също шестмесечното докладване на Чехия относно напредъка, постигнат при изпълнението на нейния план за възстановяване и устойчивост.

| (11) | На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклада за Чехия за 2023 г. В него беше оценен напредъкът на Чехия в изпълнението на съответните специфични за държавата препоръки, приети от Съвета в периода 2019—2022 г., и беше направен преглед на изпълнението от страна на Чехия на плана за възстановяване и устойчивост. Въз основа на този анализ в доклада за държавата бяха посочени пропуски по отношение на предизвикателствата, които не са разгледани или са само частично разгледани в плана за възстановяване и устойчивост, както и по отношение на новите и нововъзникващите предизвикателства. В него бяха оценени също напредъкът на Чехия при прилагането на Европейския стълб на социалните права и постигането на водещите цели на Съюза в областта на заетостта, уменията и намаляването на бедността, както и напредъкът в постигането на целите на Обединените нации за устойчиво развитие. |
| --- | --- |

(11)

На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклада за Чехия за 2023 г. В него беше оценен напредъкът на Чехия в изпълнението на съответните специфични за държавата препоръки, приети от Съвета в периода 2019—2022 г., и беше направен преглед на изпълнението от страна на Чехия на плана за възстановяване и устойчивост. Въз основа на този анализ в доклада за държавата бяха посочени пропуски по отношение на предизвикателствата, които не са разгледани или са само частично разгледани в плана за възстановяване и устойчивост, както и по отношение на новите и нововъзникващите предизвикателства. В него бяха оценени също напредъкът на Чехия при прилагането на Европейския стълб на социалните права и постигането на водещите цели на Съюза в областта на заетостта, уменията и намаляването на бедността, както и напредъкът в постигането на целите на Обединените нации за устойчиво развитие.

| (12) | Комисията извърши задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 за Чехия и публикува резултатите от него на 24 май 2023 г. Тя стигна до заключението, че в Чехия не са налице макроикономически дисбаланси. По-специално, уязвимостите са свързани с ценовата конкурентоспособност и цените на жилищата, но е вероятно да бъдат ограничени в бъдеще, тъй като задлъжнялостта на домакинствата е овладяна и се очаква темповете на инфлацията да се забавят значително по-бързо от средните за Съюза. Икономиката беше силно засегната от шока от повишаване на цената на енергията, с бързо нарастване на инфлацията. Нестабилната фискална позиция след пандемията от COVID-19 също допринесе за нарастването на инфлацията. Въпреки че общият ценови натиск остава висок, ценовата конкурентоспособност се предвижда частично да се възстанови на фона на понижаващите се цени на енергията и да не се наблюдават непосредствени външни предизвикателства, свързани с устойчивостта. Очаква се темповете на инфлацията да се забавят значително по-бързо от средните за Съюза. Въпреки това, ако инфлацията се запази, това може да представлява известен риск за конкурентоспособността на Чехия. Неотдавнашното влошаване на състоянието на текущата сметка изисква внимателно допълнително наблюдение. През последните години силно се увеличи търсенето на жилища, стимулирано от ниските лихвени проценти, високия ръст на доходите и отслабените макропруденциални мерки, а предлагането на жилища не можа да отговори на търсенето. Растежът на цените на жилищата беше по-голям по време на пандемията, но нарастването започна да се забавя в средата на 2022 г. на фона на по-високи лихвени проценти и по-строги условия за кредитиране. Въпреки това рискът от значителна корекция на цените на жилищата изглежда нисък, задлъжнялостта на домакинствата е ограничена, а банковият сектор е стабилен. Продължителното ограничено предлагане в средносрочен план обаче ще продължи да води до повишаване на цените. Необходими са постоянни усилия за ограничаване на инфлацията. Бързото понижаване на инфлацията изисква силно забавяне на растежа на търсенето, което от своя страна може да бъде постигнато чрез достатъчно строга парична и фискална политика. |
| --- | --- |

(12)

Комисията извърши задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 за Чехия и публикува резултатите от него на 24 май 2023 г. Тя стигна до заключението, че в Чехия не са налице макроикономически дисбаланси. По-специално, уязвимостите са свързани с ценовата конкурентоспособност и цените на жилищата, но е вероятно да бъдат ограничени в бъдеще, тъй като задлъжнялостта на домакинствата е овладяна и се очаква темповете на инфлацията да се забавят значително по-бързо от средните за Съюза. Икономиката беше силно засегната от шока от повишаване на цената на енергията, с бързо нарастване на инфлацията. Нестабилната фискална позиция след пандемията от COVID-19 също допринесе за нарастването на инфлацията. Въпреки че общият ценови натиск остава висок, ценовата конкурентоспособност се предвижда частично да се възстанови на фона на понижаващите се цени на енергията и да не се наблюдават непосредствени външни предизвикателства, свързани с устойчивостта. Очаква се темповете на инфлацията да се забавят значително по-бързо от средните за Съюза. Въпреки това, ако инфлацията се запази, това може да представлява известен риск за конкурентоспособността на Чехия. Неотдавнашното влошаване на състоянието на текущата сметка изисква внимателно допълнително наблюдение. През последните години силно се увеличи търсенето на жилища, стимулирано от ниските лихвени проценти, високия ръст на доходите и отслабените макропруденциални мерки, а предлагането на жилища не можа да отговори на търсенето. Растежът на цените на жилищата беше по-голям по време на пандемията, но нарастването започна да се забавя в средата на 2022 г. на фона на по-високи лихвени проценти и по-строги условия за кредитиране. Въпреки това рискът от значителна корекция на цените на жилищата изглежда нисък, задлъжнялостта на домакинствата е ограничена, а банковият сектор е стабилен. Продължителното ограничено предлагане в средносрочен план обаче ще продължи да води до повишаване на цените. Необходими са постоянни усилия за ограничаване на инфлацията. Бързото понижаване на инфлацията изисква силно забавяне на растежа на търсенето, което от своя страна може да бъде постигнато чрез достатъчно строга парична и фискална политика.

| (13) | В съответствие с данни, потвърдени от Евростат, дефицитът по консолидирания държавен бюджет на Чехия е намалял от 5,1 % от БВП през 2021 г. до 3,6 % през 2022 г., а консолидираният държавен дълг се е увеличил от 42,0 % от БВП в края на 2021 г. до 44,1 % в края на 2022 г. На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклад, изготвен в съответствие с член 126, параграф 3 от Договора. В този доклад се разглежда състоянието на бюджета на Чехия, тъй като нейният дефицит по консолидирания държавен бюджет през 2022 г. надхвърли референтната стойност по Договора от 3 % от БВП. В доклада се стига до заключението, че критерият за дефицита не е изпълнен. В съответствие със съобщението си от 8 март 2023 г. през пролетта на 2023 г. Комисията не предложи откриване на нови процедури при прекомерен дефицит. Впоследствие Комисията заяви, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. Чехия следва да вземе това предвид при изпълнението на бюджета си за 2023 г. и при изготвянето на бюджета си за 2024 г. |
| --- | --- |

(13)

В съответствие с данни, потвърдени от Евростат, дефицитът по консолидирания държавен бюджет на Чехия е намалял от 5,1 % от БВП през 2021 г. до 3,6 % през 2022 г., а консолидираният държавен дълг се е увеличил от 42,0 % от БВП в края на 2021 г. до 44,1 % в края на 2022 г. На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклад, изготвен в съответствие с член 126, параграф 3 от Договора. В този доклад се разглежда състоянието на бюджета на Чехия, тъй като нейният дефицит по консолидирания държавен бюджет през 2022 г. надхвърли референтната стойност по Договора от 3 % от БВП. В доклада се стига до заключението, че критерият за дефицита не е изпълнен. В съответствие със съобщението си от 8 март 2023 г. през пролетта на 2023 г. Комисията не предложи откриване на нови процедури при прекомерен дефицит. Впоследствие Комисията заяви, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. Чехия следва да вземе това предвид при изпълнението на бюджета си за 2023 г. и при изготвянето на бюджета си за 2024 г.

| (14) | Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно от мерките на фискалната политика, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. През 2022 г. тези мерки на фискалната политика, водещи до намаляване на приходите, включваха намаляване на акцизите върху бензина и дизеловото гориво, отмяна на пътния данък за предприятията и намаляване на допълнителната такса за възобновяема енергия, плащана от крайните потребители; докато мерките на фискалната политика, водещи до увеличаване на разходите, включваха еднократна вноска към сметките за енергия (т.нар. „спестяваща тарифа“), подкрепа за секторите от промишлеността, засегнати от високите цени на енергията, и еднократна помощ за деца. Комисията оценява нетните бюджетни разходи за тези мерки на 0,7 % от БВП през 2022 г. Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно и от бюджетните разходи за предоставянето на временна закрила на разселените лица от Украйна, които се оценяват на 0,3 % от БВП през 2022 г. В същото време прогнозните разходи за временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, намаляха до 0,1 % от БВП през 2022 г. спрямо 2,0 % през 2021 г. |
| --- | --- |

(14)

Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно от мерките на фискалната политика, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. През 2022 г. тези мерки на фискалната политика, водещи до намаляване на приходите, включваха намаляване на акцизите върху бензина и дизеловото гориво, отмяна на пътния данък за предприятията и намаляване на допълнителната такса за възобновяема енергия, плащана от крайните потребители; докато мерките на фискалната политика, водещи до увеличаване на разходите, включваха еднократна вноска към сметките за енергия (т.нар. „спестяваща тарифа“), подкрепа за секторите от промишлеността, засегнати от високите цени на енергията, и еднократна помощ за деца. Комисията оценява нетните бюджетни разходи за тези мерки на 0,7 % от БВП през 2022 г. Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно и от бюджетните разходи за предоставянето на временна закрила на разселените лица от Украйна, които се оценяват на 0,3 % от БВП през 2022 г. В същото време прогнозните разходи за временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, намаляха до 0,1 % от БВП през 2022 г. спрямо 2,0 % през 2021 г.

| (15) | На 18 юни 2021 г. Съветът препоръча през 2022 г. Чехия (7) да поддържа подкрепяща фискална позиция, включително от импулса, осигурен от Механизма, и да запази инвестициите, финансирани на национално равнище. |
| --- | --- |

(15)

На 18 юни 2021 г. Съветът препоръча през 2022 г. Чехия (7) да поддържа подкрепяща фискална позиция, включително от импулса, осигурен от Механизма, и да запази инвестициите, финансирани на национално равнище.

| (16) | Според оценките на Комисията фискалната позиция (8) през 2022 г. е била като цяло неутрална — с равнище от – 0,1 % от БВП, както бе препоръчано от Съвета. В съответствие с препоръката на Съвета Чехия продължи да подпомага възстановяването, включително и с инвестиции, финансирани от Механизма. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, възлизаха на 1,1 % от БВП през 2022 г. (1,1 % от БВП през 2021 г.). Инвестициите, финансирани на национално равнище, осигуряват неутрален принос за фискалната позиция (9). Същевременно ръстът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (без новите мерки по отношение на приходите) осигури рестриктивен принос в размер на 0,3 процентни пункта към фискалната позиция. Следователно Чехия е държала в достатъчна степен под контрол нарастването на текущите разходи, финансирани на национално равнище. Следователно Чехия е запазила инвестициите, финансирани на национално равнище, в съответствие с препоръката на Съвета. |
| --- | --- |

(16)

Според оценките на Комисията фискалната позиция (8) през 2022 г. е била като цяло неутрална — с равнище от – 0,1 % от БВП, както бе препоръчано от Съвета. В съответствие с препоръката на Съвета Чехия продължи да подпомага възстановяването, включително и с инвестиции, финансирани от Механизма. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, възлизаха на 1,1 % от БВП през 2022 г. (1,1 % от БВП през 2021 г.). Инвестициите, финансирани на национално равнище, осигуряват неутрален принос за фискалната позиция (9). Същевременно ръстът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (без новите мерки по отношение на приходите) осигури рестриктивен принос в размер на 0,3 процентни пункта към фискалната позиция. Следователно Чехия е държала в достатъчна степен под контрол нарастването на текущите разходи, финансирани на национално равнище. Следователно Чехия е запазила инвестициите, финансирани на национално равнище, в съответствие с препоръката на Съвета.

| (17) | Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в програмата за конвергенция е в съответствие с прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. Правителството предвижда реалният БВП да нарасне с 0,1 % през 2023 г. и с 3,0 % през 2024 г. За сравнение, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда подобен растеж на реалния БВП от 0,2 % през 2023 г. и 2,6 % през 2024 г. |
| --- | --- |

(17)

Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в програмата за конвергенция е в съответствие с прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. Правителството предвижда реалният БВП да нарасне с 0,1 % през 2023 г. и с 3,0 % през 2024 г. За сравнение, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда подобен растеж на реалния БВП от 0,2 % през 2023 г. и 2,6 % през 2024 г.

| (18) | В своята програма за конвергенция за 2023 г. правителството очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее до 3,5 % от БВП през 2023 г. Незначителното намаление през 2023 г. отразява главно по-високи разходи, като субсидии, свързани с мерките за енергийна подкрепа, или по-високо бруто капиталообразуване, които се компенсират от по-нисък растеж по други разходни позиции и по-високи приходи от фондовете на Съюза. Според програмата за конвергенция за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да намалее от 44,1 % в края на 2022 г. до 43,5 % в края на 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 3,6 % от БВП за 2023 г. Това съответства на дефицита, предвиден в програмата за конвергенция за 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-ниско съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 42,9 % в края на 2023 г. Разликата се дължи на прогнозирания по-висок номинален растеж на БВП. |
| --- | --- |

(18)

В своята програма за конвергенция за 2023 г. правителството очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее до 3,5 % от БВП през 2023 г. Незначителното намаление през 2023 г. отразява главно по-високи разходи, като субсидии, свързани с мерките за енергийна подкрепа, или по-високо бруто капиталообразуване, които се компенсират от по-нисък растеж по други разходни позиции и по-високи приходи от фондовете на Съюза. Според програмата за конвергенция за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да намалее от 44,1 % в края на 2022 г. до 43,5 % в края на 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 3,6 % от БВП за 2023 г. Това съответства на дефицита, предвиден в програмата за конвергенция за 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-ниско съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 42,9 % в края на 2023 г. Разликата се дължи на прогнозирания по-висок номинален растеж на БВП.

| (19) | Салдото по консолидирания държавен бюджет през 2023 г. се очаква да продължи да се влияе от мерките, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. Те се състоят от мерки, които бяха продължени от 2022 г. (по-специално: намаляване на допълнителната такса за възобновяема енергия, плащана от крайните потребители, и на акцизите върху дизеловото гориво), и нови мерки, като таван на цените на електроенергията и газа и подкрепа в сектора на топлоснабдяването. Цената на тези мерки се компенсира частично от данъци върху извънредната печалба на доставчиците на енергия, а именно данък, който производителите на електроенергия плащат върху приходите над определено ценово равнище, и данък върху извънредната печалба за предприятия, осъществяващи дейност в производството и търговията с електроенергия и газ, добив на изкопаеми горива, горива и нефтохимични продукти. Като се вземат предвид тези приходи, нетните бюджетни разходи за мерките за подкрепа в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. възлизат на 1,3 % от БВП през 2023 г. (10) Повечето мери през 2023 г. не изглеждат насочени към най-уязвимите домакинства или предприятия и не запазват изцяло ценовия сигнал за намаляване на търсенето на енергия и повишаване на енергийната ефективност. В резултат на това в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. размерът на целевите мерки за подкрепа, който трябва да бъде взет предвид при оценката на спазването на препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. (11), се оценява на 0,1 % от БВП през 2023 г. (спрямо 0,2 % от БВП през 2022 г.). Предвижда се бюджетните разходи за предоставяне на временна закрила на разселените лица от Украйна да бъдат намалени с 0,1 процентни пункта от БВП спрямо 2022 г. |
| --- | --- |

(19)

Салдото по консолидирания държавен бюджет през 2023 г. се очаква да продължи да се влияе от мерките, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. Те се състоят от мерки, които бяха продължени от 2022 г. (по-специално: намаляване на допълнителната такса за възобновяема енергия, плащана от крайните потребители, и на акцизите върху дизеловото гориво), и нови мерки, като таван на цените на електроенергията и газа и подкрепа в сектора на топлоснабдяването. Цената на тези мерки се компенсира частично от данъци върху извънредната печалба на доставчиците на енергия, а именно данък, който производителите на електроенергия плащат върху приходите над определено ценово равнище, и данък върху извънредната печалба за предприятия, осъществяващи дейност в производството и търговията с електроенергия и газ, добив на изкопаеми горива, горива и нефтохимични продукти. Като се вземат предвид тези приходи, нетните бюджетни разходи за мерките за подкрепа в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. възлизат на 1,3 % от БВП през 2023 г. (10) Повечето мери през 2023 г. не изглеждат насочени към най-уязвимите домакинства или предприятия и не запазват изцяло ценовия сигнал за намаляване на търсенето на енергия и повишаване на енергийната ефективност. В резултат на това в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. размерът на целевите мерки за подкрепа, който трябва да бъде взет предвид при оценката на спазването на препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. (11), се оценява на 0,1 % от БВП през 2023 г. (спрямо 0,2 % от БВП през 2022 г.). Предвижда се бюджетните разходи за предоставяне на временна закрила на разселените лица от Украйна да бъдат намалени с 0,1 процентни пункта от БВП спрямо 2022 г.

| (20) | В препоръката си от 12 юли 2022 г. Съветът препоръча Чехия да предприеме действия, за да гарантира, че през 2023 г. растежът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи е в съответствие с като цяло неутрална позиция на политиката (12), като се вземе предвид продължаващата временна и целенасочена подкрепа за най-уязвимите на покачването на цените на енергията домакинства и предприятия и за хората, бягащи от Украйна. Чехия следва да има готовност да адаптира текущите разходи към променящата се ситуация. На Чехия се препоръча също да увеличи публичните инвестиции за екологичния и цифровия преход, както и за енергийната сигурност, като се вземе предвид инициативата REPowerEU, включително чрез използване на Механизма и други фондове на Съюза. |
| --- | --- |

(20)

В препоръката си от 12 юли 2022 г. Съветът препоръча Чехия да предприеме действия, за да гарантира, че през 2023 г. растежът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи е в съответствие с като цяло неутрална позиция на политиката (12), като се вземе предвид продължаващата временна и целенасочена подкрепа за най-уязвимите на покачването на цените на енергията домакинства и предприятия и за хората, бягащи от Украйна. Чехия следва да има готовност да адаптира текущите разходи към променящата се ситуация. На Чехия се препоръча също да увеличи публичните инвестиции за екологичния и цифровия преход, както и за енергийната сигурност, като се вземе предвид инициативата REPowerEU, включително чрез използване на Механизма и други фондове на Съюза.

| (21) | През 2023 г. в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда фискалната позиция да бъде рестриктивна (+ 1,4 % от БВП), в контекста на висока инфлация. Това се предхожда от като цяло неутрална фискална позиция през 2022 г. (– 0,1 % от БВП). Увеличението на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) през 2023 г. се очаква да осигури рестриктивен принос от 1,2 % от БВП към фискалната позиция. Това включва намалените разходи за целевите мерки за подкрепа на домакинствата и предприятията, които са най-уязвими по отношение на покачването на цените на енергията, с 0,1 % от БВП. Това включва и по-ниски разходи за предоставяне на временна закрила на разселените лица от Украйна (с 0,1 % от БВП). В обобщение, прогнозираният растеж на финансираните на национално равнище първични текущи разходи е в съответствие с препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, се очаква да възлязат на 1,6 % от БВП през 2023 г., докато финансираните на национално равнище инвестиции се очаква да осигурят рестриктивен принос към фискалната позиция от 0,5 процентни пункта (13). Поради това Чехия планира да финансира допълнителни инвестиции чрез Механизма и други фондове на Съюза и не се предвижда да запази финансираните на национално равнище инвестиции. Тя планира да финансира публични инвестиции за екологичен и цифров преход и за енергийна сигурност, като например подобрения на енергийната ефективност в обществени сгради, или инвестиции в железопътни линии или цифрови услуги, които са частично финансирани по линия на Механизма и други фондове на Съюза. |
| --- | --- |

(21)

През 2023 г. в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда фискалната позиция да бъде рестриктивна (+ 1,4 % от БВП), в контекста на висока инфлация. Това се предхожда от като цяло неутрална фискална позиция през 2022 г. (– 0,1 % от БВП). Увеличението на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) през 2023 г. се очаква да осигури рестриктивен принос от 1,2 % от БВП към фискалната позиция. Това включва намалените разходи за целевите мерки за подкрепа на домакинствата и предприятията, които са най-уязвими по отношение на покачването на цените на енергията, с 0,1 % от БВП. Това включва и по-ниски разходи за предоставяне на временна закрила на разселените лица от Украйна (с 0,1 % от БВП). В обобщение, прогнозираният растеж на финансираните на национално равнище първични текущи разходи е в съответствие с препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, се очаква да възлязат на 1,6 % от БВП през 2023 г., докато финансираните на национално равнище инвестиции се очаква да осигурят рестриктивен принос към фискалната позиция от 0,5 процентни пункта (13). Поради това Чехия планира да финансира допълнителни инвестиции чрез Механизма и други фондове на Съюза и не се предвижда да запази финансираните на национално равнище инвестиции. Тя планира да финансира публични инвестиции за екологичен и цифров преход и за енергийна сигурност, като например подобрения на енергийната ефективност в обществени сгради, или инвестиции в железопътни линии или цифрови услуги, които са частично финансирани по линия на Механизма и други фондове на Съюза.

| (22) | Според програмата за конвергенция за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее до 2,9 % от БВП през 2024 г. Намалението през 2024 г. отразява основно премахването на мерките за енергийна подкрепа, което води до по-ниски субсидии и по-нисък ръст на социалните плащания в сравнение с ръста на номиналния БВП. Според програмата за конвергенция за 2023 г. се очаква съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да нарасне до 44,0 % в края на 2024 г. Въз основа на мерките на политиката, известни към крайната дата на изготвяне на прогнозата, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 3,0 % от БВП през 2024 г. Това съответства в голяма степен на дефицита, предвиден в програмата за конвергенция за 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-ниско съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 43,1 % в края на 2024 г. |
| --- | --- |

(22)

Според програмата за конвергенция за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее до 2,9 % от БВП през 2024 г. Намалението през 2024 г. отразява основно премахването на мерките за енергийна подкрепа, което води до по-ниски субсидии и по-нисък ръст на социалните плащания в сравнение с ръста на номиналния БВП. Според програмата за конвергенция за 2023 г. се очаква съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да нарасне до 44,0 % в края на 2024 г. Въз основа на мерките на политиката, известни към крайната дата на изготвяне на прогнозата, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 3,0 % от БВП през 2024 г. Това съответства в голяма степен на дефицита, предвиден в програмата за конвергенция за 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-ниско съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 43,1 % в края на 2024 г.

| (23) | В програмата за конвергенция за 2023 г. се предвижда постепенно премахване на повечето от мерките за енергийна подкрепа през 2024 г. Понастоящем Комисията приема, че нетните разходи за мерките за енергийна подкрепа ще възлязат на 0,0 % от БВП през 2024 г. в сравнение с 1,3 % от БВП през 2023 г. Тези оценки се основават на допускането, че няма да има нови увеличения на цените на енергията. |
| --- | --- |

(23)

В програмата за конвергенция за 2023 г. се предвижда постепенно премахване на повечето от мерките за енергийна подкрепа през 2024 г. Понастоящем Комисията приема, че нетните разходи за мерките за енергийна подкрепа ще възлязат на 0,0 % от БВП през 2024 г. в сравнение с 1,3 % от БВП през 2023 г. Тези оценки се основават на допускането, че няма да има нови увеличения на цените на енергията.

| (24) | В Регламент (ЕО) No 1466/97 се призовава за годишно подобрение на структурното бюджетно салдо в посока постигане на средносрочната бюджетна цел с 0,5 % от БВП като референтна стойност (14). Като се вземат предвид съображенията за фискална устойчивост и необходимостта от намаляване на дефицита до стойност под референтната стойност по Договора от 3 % от БВП за 2024 г., според Комисията би било целесъобразно подобрение на структурното салдо от поне 0,5 % от БВП. За да се гарантира такова подобрение, и в съответствие с методиката на Комисията, нарастването на финансираните на национално равнище нетни първични разходи (15) през 2024 г. следва да не надвишава 6,0 %, както е отразено в настоящата препоръка. Това ще допринесе също така за намаляване на същинската инфлация, която е доста над средната за Съюза и която може да доведе до загуба на конкурентоспособност, ако остане трайна. В същото време оставащите мерки за енергийна подкрепа (които понастоящем Комисията оценява на 1,3 % от БВП през 2023 г.) следва постепенно да бъдат премахнати, ако развитието на енергийния пазар позволява това и като се започне от най-слабо насочените мерки, а свързаните с това икономии следва да бъдат използвани за намаляване на бюджетния дефицит. Съгласно оценките на Комисията това ще доведе до растеж на нетните първични разходи под препоръчания максимален темп на растеж за 2024 г. |
| --- | --- |

(24)

В Регламент (ЕО) No 1466/97 се призовава за годишно подобрение на структурното бюджетно салдо в посока постигане на средносрочната бюджетна цел с 0,5 % от БВП като референтна стойност (14). Като се вземат предвид съображенията за фискална устойчивост и необходимостта от намаляване на дефицита до стойност под референтната стойност по Договора от 3 % от БВП за 2024 г., според Комисията би било целесъобразно подобрение на структурното салдо от поне 0,5 % от БВП. За да се гарантира такова подобрение, и в съответствие с методиката на Комисията, нарастването на финансираните на национално равнище нетни първични разходи (15) през 2024 г. следва да не надвишава 6,0 %, както е отразено в настоящата препоръка. Това ще допринесе също така за намаляване на същинската инфлация, която е доста над средната за Съюза и която може да доведе до загуба на конкурентоспособност, ако остане трайна. В същото време оставащите мерки за енергийна подкрепа (които понастоящем Комисията оценява на 1,3 % от БВП през 2023 г.) следва постепенно да бъдат премахнати, ако развитието на енергийния пазар позволява това и като се започне от най-слабо насочените мерки, а свързаните с това икономии следва да бъдат използвани за намаляване на бюджетния дефицит. Съгласно оценките на Комисията това ще доведе до растеж на нетните първични разходи под препоръчания максимален темп на растеж за 2024 г.

| (25) | Ако се допусне, че политиките остават непроменени, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда нетните първични разходи, финансирани на национално равнище, да нараснат с 3,0 % през 2024 г., което е под препоръчания темп на растеж. |
| --- | --- |

(25)

Ако се допусне, че политиките остават непроменени, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда нетните първични разходи, финансирани на национално равнище, да нараснат с 3,0 % през 2024 г., което е под препоръчания темп на растеж.

| (26) | Според програмата за конвергенция за 2023 г. се очаква публичните инвестиции да намалеят от 4,9 % от БВП през 2023 г. до 4,4 % от БВП през 2024 г. По-ниските инвестиции са резултат от по-ниски инвестиции, финансирани на национално равнище, и инвестиции, финансирани от Съюза по линии, различни от Механизма. |
| --- | --- |

(26)

Според програмата за конвергенция за 2023 г. се очаква публичните инвестиции да намалеят от 4,9 % от БВП през 2023 г. до 4,4 % от БВП през 2024 г. По-ниските инвестиции са резултат от по-ниски инвестиции, финансирани на национално равнище, и инвестиции, финансирани от Съюза по линии, различни от Механизма.

| (27) | В програмата за конвергенция за 2023 г. се очертава средносрочен фискален план до 2026 г. Според програмата за конвергенция за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет постепенно да намалее до 2,4 % от БВП през 2025 г. и до 2,2 % до 2026 г. Следователно се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее под 3 % от БВП през 2024 г. Според програмата за конвергенция за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да нарасне от 44,0 % в края на 2024 г. до 45,0 % до края на 2026 г. |
| --- | --- |

(27)

В програмата за конвергенция за 2023 г. се очертава средносрочен фискален план до 2026 г. Според програмата за конвергенция за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет постепенно да намалее до 2,4 % от БВП през 2025 г. и до 2,2 % до 2026 г. Следователно се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее под 3 % от БВП през 2024 г. Според програмата за конвергенция за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да нарасне от 44,0 % в края на 2024 г. до 45,0 % до края на 2026 г.

| (28) | Чехия е изправена пред рискове за фискалната устойчивост в средносрочен и дългосрочен план. Поредица от фискални мерки с трайно въздействие, предприети през последните три години, включително намаляване на данъчната основа на подоходния данък на физическите лица и няколко индексации на разходите за социално осигуряване над законоустановения минимум, доведоха до влошаване на структурното салдо. Съществува допълнителен натиск върху устойчивостта на публичните финанси в средносрочен до дългосрочен план поради увеличаването на разходите, свързани със застаряването на населението. Прогнозното удвояване на коефициента на възрастова зависимост (16) и определянето на горна граница на пенсионната възраст след 2030 г. се очаква да доведат до увеличение на разходите за пенсии от 8,8 % от БВП през 2030 г. до 11,4 % до 2050 г. Освен това се очаква публичните разходи за здравеопазване и дългосрочни грижи да нараснат съответно с 0,9 процентни пункта и 1,7 процентни пункта от БВП до 2070 г. поради застаряването на населението. Възможните мерки за осигуряване на фискална устойчивост в дългосрочен план включват коригиране на пенсионната възраст в съответствие с увеличаването на очакваната продължителност на живота, предоставяне на стимули за увеличаване на процента на участие на възрастните хора, ограничаване на ранното пенсиониране, коригиране на равнищата на индексиране на пенсиите и увеличаване на предлагането на работна ръка с цел осигуряване на по-високи приходи за пенсионната система. |
| --- | --- |

(28)

Чехия е изправена пред рискове за фискалната устойчивост в средносрочен и дългосрочен план. Поредица от фискални мерки с трайно въздействие, предприети през последните три години, включително намаляване на данъчната основа на подоходния данък на физическите лица и няколко индексации на разходите за социално осигуряване над законоустановения минимум, доведоха до влошаване на структурното салдо. Съществува допълнителен натиск върху устойчивостта на публичните финанси в средносрочен до дългосрочен план поради увеличаването на разходите, свързани със застаряването на населението. Прогнозното удвояване на коефициента на възрастова зависимост (16) и определянето на горна граница на пенсионната възраст след 2030 г. се очаква да доведат до увеличение на разходите за пенсии от 8,8 % от БВП през 2030 г. до 11,4 % до 2050 г. Освен това се очаква публичните разходи за здравеопазване и дългосрочни грижи да нараснат съответно с 0,9 процентни пункта и 1,7 процентни пункта от БВП до 2070 г. поради застаряването на населението. Възможните мерки за осигуряване на фискална устойчивост в дългосрочен план включват коригиране на пенсионната възраст в съответствие с увеличаването на очакваната продължителност на живота, предоставяне на стимули за увеличаване на процента на участие на възрастните хора, ограничаване на ранното пенсиониране, коригиране на равнищата на индексиране на пенсиите и увеличаване на предлагането на работна ръка с цел осигуряване на по-високи приходи за пенсионната система.

| (29) | В съответствие с член 19, параграф 3, буква б) от Регламент (ЕС) 2021/241 и критерий 2.2 от приложение V към него планът за възстановяване и устойчивост включва широк набор от взаимно подсилващи се реформи и инвестиции, които трябва да бъдат изпълнени до 2026 г. Изпълнението на плана за възстановяване и устойчивост на Чехия е в ход, но с риск от известни забавяния. Чехия представи едно искане за плащане, съответстващо на 37 ключови етапа и цели в плана за възстановяване и устойчивост, което доведе до плащане в размер на общо около 928 милиона евро. Необходими са по-нататъшни подобрения на административния капацитет и приоритизиране на ключовите реформи и инвестиции, за да се гарантира своевременно изпълнение на плана. Очаква се планът да бъде преразгледан и допълнен през 2023 г. във връзка с новата глава за REPowerEU и включване на увеличаването на безвъзмездната подкрепа. В съответствие с член 14, параграф 6 от Регламент (ЕС) 2021/241 на 30 март 2023 г. Чехия изрази намерението си да поиска до 11 милиарда евро допълнителна подкрепа под формата на заем по линия на Механизма. Бързото включване на новата глава за REPowerEU в плана за възстановяване и устойчивост ще позволи да бъдат финансирани допълнителни реформи и инвестиции в подкрепа на стратегическите цели на Чехия в областта на енергетиката и екологичния преход. Системното и ефективно участие на местните и регионалните власти, социалните партньори и други съответни заинтересовани страни продължава да бъде важно за успешното изпълнение на плана за възстановяване и устойчивост, както и на други икономически политики и политики в областта на заетостта, които излизат извън рамките на този план, за да се гарантира широка ангажираност с цялостната програма на политиката. |
| --- | --- |

(29)

В съответствие с член 19, параграф 3, буква б) от Регламент (ЕС) 2021/241 и критерий 2.2 от приложение V към него планът за възстановяване и устойчивост включва широк набор от взаимно подсилващи се реформи и инвестиции, които трябва да бъдат изпълнени до 2026 г. Изпълнението на плана за възстановяване и устойчивост на Чехия е в ход, но с риск от известни забавяния. Чехия представи едно искане за плащане, съответстващо на 37 ключови етапа и цели в плана за възстановяване и устойчивост, което доведе до плащане в размер на общо около 928 милиона евро. Необходими са по-нататъшни подобрения на административния капацитет и приоритизиране на ключовите реформи и инвестиции, за да се гарантира своевременно изпълнение на плана. Очаква се планът да бъде преразгледан и допълнен през 2023 г. във връзка с новата глава за REPowerEU и включване на увеличаването на безвъзмездната подкрепа. В съответствие с член 14, параграф 6 от Регламент (ЕС) 2021/241 на 30 март 2023 г. Чехия изрази намерението си да поиска до 11 милиарда евро допълнителна подкрепа под формата на заем по линия на Механизма. Бързото включване на новата глава за REPowerEU в плана за възстановяване и устойчивост ще позволи да бъдат финансирани допълнителни реформи и инвестиции в подкрепа на стратегическите цели на Чехия в областта на енергетиката и екологичния преход. Системното и ефективно участие на местните и регионалните власти, социалните партньори и други съответни заинтересовани страни продължава да бъде важно за успешното изпълнение на плана за възстановяване и устойчивост, както и на други икономически политики и политики в областта на заетостта, които излизат извън рамките на този план, за да се гарантира широка ангажираност с цялостната програма на политиката.

| (30) | През 2022 г. Комисията одобри всички програмни документи на Чехия в областта на политиката на сближаване. Бързото изпълнение на програмите по линия на политиката на сближаване при взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост, включително главата за REPowerEU, е от ключово значение за осъществяване на екологичния и цифровия преход, повишаване на икономическата и социалната устойчивост и постигане на балансирано териториално развитие в Чехия. |
| --- | --- |

(30)

През 2022 г. Комисията одобри всички програмни документи на Чехия в областта на политиката на сближаване. Бързото изпълнение на програмите по линия на политиката на сближаване при взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост, включително главата за REPowerEU, е от ключово значение за осъществяване на екологичния и цифровия преход, повишаване на икономическата и социалната устойчивост и постигане на балансирано териториално развитие в Чехия.

| (31) | Освен икономическите и социалните предизвикателства, разгледани в плана за възстановяване и устойчивост и програмите по линия на политиката на сближаване, Чехия е изправена пред редица допълнителни предизвикателства, свързани с жилищното настаняване, енергийната политика и екологичния преход. |
| --- | --- |

(31)

Освен икономическите и социалните предизвикателства, разгледани в плана за възстановяване и устойчивост и програмите по линия на политиката на сближаване, Чехия е изправена пред редица допълнителни предизвикателства, свързани с жилищното настаняване, енергийната политика и екологичния преход.

| (32) | Финансовата достъпност на жилищата в Чехия е сред най-ограничените в Съюза през последните пет години, с големи разлики между регионите. Високият ръст на цените на жилищата затруднява купуването на имоти от групите със средни доходи. Това доведе до увеличаване на търсенето на имоти под наем, което от своя страна ги направи по-малко финансово достъпни. Освен това малкият фонд за социални жилища не може да задоволи търсенето на всички домакинства с ниски доходи и уязвими домакинства (през 2020 г. той съставлява 0,4 % от целия жилищен фонд спрямо средно 7—8 % в Съюза (17)), а съществуващите помощи за жилищно настаняване не се използват достатъчно, отчасти поради административни пречки, стигма и липса на информираност. В резултат на това броят на семействата, които се нуждаят от жилище, нараства през последните години, което води до увеличаване на разходите за публичния бюджет и системата за здравеопазване. Пандемията от COVID-19 и притокът на хора, бягащи от войната в Украйна, допълнително изостриха тези съществуващи предизвикателства. Финансирането по политиката на сближаване остава важен източник за управление и финансиране на инвестициите в социални жилища, като по този начин се допринася за социалната закрила и приобщаване. За значително подобряване на ситуацията обаче са необходими други източници на финансиране. В Чехия липсват законодателство и всеобхватна рамка за социалните жилища, което затруднява координирането на разпокъсаните жилищни политики и определянето на отговорностите между националните и регионалните органи. Стабилното и устойчиво финансиране от национални източници, заедно с приемането на стимули за отдаване под наем или настаняване в жилищни кооперации, би допринесло за увеличаване на предлагането на жилища на достъпни цени и би осигурило приемственост и увеличаване на резултатите от подобни усилия. Ефективната координация е от решаващо значение за увеличаване на предлагането на жилища, реконструкция и обновяване на съществуващи жилищни единици и оползотворяване на свободни жилища. |
| --- | --- |

(32)

Финансовата достъпност на жилищата в Чехия е сред най-ограничените в Съюза през последните пет години, с големи разлики между регионите. Високият ръст на цените на жилищата затруднява купуването на имоти от групите със средни доходи. Това доведе до увеличаване на търсенето на имоти под наем, което от своя страна ги направи по-малко финансово достъпни. Освен това малкият фонд за социални жилища не може да задоволи търсенето на всички домакинства с ниски доходи и уязвими домакинства (през 2020 г. той съставлява 0,4 % от целия жилищен фонд спрямо средно 7—8 % в Съюза (17)), а съществуващите помощи за жилищно настаняване не се използват достатъчно, отчасти поради административни пречки, стигма и липса на информираност. В резултат на това броят на семействата, които се нуждаят от жилище, нараства през последните години, което води до увеличаване на разходите за публичния бюджет и системата за здравеопазване. Пандемията от COVID-19 и притокът на хора, бягащи от войната в Украйна, допълнително изостриха тези съществуващи предизвикателства. Финансирането по политиката на сближаване остава важен източник за управление и финансиране на инвестициите в социални жилища, като по този начин се допринася за социалната закрила и приобщаване. За значително подобряване на ситуацията обаче са необходими други източници на финансиране. В Чехия липсват законодателство и всеобхватна рамка за социалните жилища, което затруднява координирането на разпокъсаните жилищни политики и определянето на отговорностите между националните и регионалните органи. Стабилното и устойчиво финансиране от национални източници, заедно с приемането на стимули за отдаване под наем или настаняване в жилищни кооперации, би допринесло за увеличаване на предлагането на жилища на достъпни цени и би осигурило приемственост и увеличаване на резултатите от подобни усилия. Ефективната координация е от решаващо значение за увеличаване на предлагането на жилища, реконструкция и обновяване на съществуващи жилищни единици и оползотворяване на свободни жилища.

| (33) | След началото на руската инвазия в Украйна Чехия се справи с голямата си зависимост от вноса на изкопаеми горива от Русия, като диверсифицира своите доставки на газ. Например, от пълна зависимост от доставките на руски газ Чехия премина основно към диверсифицирани доставки на газ от Норвегия и внос на втечнен природен газ (ВПГ). Държавата обаче не е отбелязала намаление на потреблението на изкопаеми горива, което я излага на висок риск от прекъсване на доставките и скокове на цените, със сериозни отрицателни последици за домакинствата и промишлеността. Потреблението на природен газ в Чехия е намаляло със 17 % в периода между август 2022 г. и март 2023 г. в сравнение със средното потребление на газ за същия период през предходните 5 години — това надхвърля целта за намаляване от 15 %. Чехия може да продължи да полага усилия за временно намаляване на търсенето на газ до 31 март 2024 г. в съответствие с Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета (18). |
| --- | --- |

(33)

След началото на руската инвазия в Украйна Чехия се справи с голямата си зависимост от вноса на изкопаеми горива от Русия, като диверсифицира своите доставки на газ. Например, от пълна зависимост от доставките на руски газ Чехия премина основно към диверсифицирани доставки на газ от Норвегия и внос на втечнен природен газ (ВПГ). Държавата обаче не е отбелязала намаление на потреблението на изкопаеми горива, което я излага на висок риск от прекъсване на доставките и скокове на цените, със сериозни отрицателни последици за домакинствата и промишлеността. Потреблението на природен газ в Чехия е намаляло със 17 % в периода между август 2022 г. и март 2023 г. в сравнение със средното потребление на газ за същия период през предходните 5 години — това надхвърля целта за намаляване от 15 %. Чехия може да продължи да полага усилия за временно намаляване на търсенето на газ до 31 март 2024 г. в съответствие с Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета (18).

| (34) | Внедряването на възобновяема енергия в Чехия е възпрепятствано главно от регулаторни ограничения, процедурите за издаване на разрешителни и ограничения капацитет на разпределителната мрежа. Чехия отбеляза напредък в справянето с редица регулаторни предизвикателства, като премахване на необходимостта от лиценз за производство на електроенергия и разрешение за строеж за по-малки фотоволтаични уредби (до 50 kWp) и извършване на промени в правната уредба, насочени към улесняване на инсталирането. Необходими са обаче по-нататъшни усилия, за да се предоставят повече права на енергийните общности и произвеждащите потребители на възобновяеми енергийни източници, да се въведе обслужване на едно гише за възобновяеми енергийни източници и да се въведат достъпни зони за стимулиране на внедряването на възобновяеми енергийни източници чрез насърчаване на разширяването на мрежата, гъвкавостта на енергийната система (като напр. реакция на потреблението или съхранение), при което инсталирането на малки системи и интелигентното измерване ще бъдат от ключово значение. Регулаторните реформи в мрежите следва да бъдат съпътствани от инвестиции в разширяване на капацитета на мрежата, стимулиране на гъвкавостта и внедряване на възобновяеми енергийни източници. Освен това Чехия разполага със солиден промишлен потенциал за производството на зелени технологии и би могла да ускори инвестициите в разработването и увеличаването на благоприятни за климата решения и решения за декарбонизация, за да се достигнат нулеви нетни емисии до 2050 г. |
| --- | --- |

(34)

Внедряването на възобновяема енергия в Чехия е възпрепятствано главно от регулаторни ограничения, процедурите за издаване на разрешителни и ограничения капацитет на разпределителната мрежа. Чехия отбеляза напредък в справянето с редица регулаторни предизвикателства, като премахване на необходимостта от лиценз за производство на електроенергия и разрешение за строеж за по-малки фотоволтаични уредби (до 50 kWp) и извършване на промени в правната уредба, насочени към улесняване на инсталирането. Необходими са обаче по-нататъшни усилия, за да се предоставят повече права на енергийните общности и произвеждащите потребители на възобновяеми енергийни източници, да се въведе обслужване на едно гише за възобновяеми енергийни източници и да се въведат достъпни зони за стимулиране на внедряването на възобновяеми енергийни източници чрез насърчаване на разширяването на мрежата, гъвкавостта на енергийната система (като напр. реакция на потреблението или съхранение), при което инсталирането на малки системи и интелигентното измерване ще бъдат от ключово значение. Регулаторните реформи в мрежите следва да бъдат съпътствани от инвестиции в разширяване на капацитета на мрежата, стимулиране на гъвкавостта и внедряване на възобновяеми енергийни източници. Освен това Чехия разполага със солиден промишлен потенциал за производството на зелени технологии и би могла да ускори инвестициите в разработването и увеличаването на благоприятни за климата решения и решения за декарбонизация, за да се достигнат нулеви нетни емисии до 2050 г.

| (35) | Скокът в цените на енергията в резултат на военната агресия на Русия срещу Украйна подчерта необходимостта от подобряване на енергийната ефективност на чешкия сграден фонд и справяне с енергийната бедност. Чехия намери решение, като стартира програми за жилищни сгради и подпомагане на възрастни хора и домакинства с ниски доходи. Въпреки това са необходими повече усилия, за да се подобри енергийната ефективност, като се улесни достъпът до нея. Това е възможно чрез облекчаване на административния достъп до субсидии както за домакинствата, така и за промишлеността, включително чрез изграждане на капацитет и умения на органите на държавно управление. Необходими са също така информационни кампании и специализирани консултантски услуги в цялата държава, за да се гарантира, че населението осъзнава необходимостта и ползите, свързани с намаляването на потреблението на енергия, и да се помогне на хората и промишлеността да получат лесен достъп до субсидии. Освен това Чехия трябва да ускори повишаването на квалификацията и преквалификацията на работниците, които в момента нямат необходимите умения за енергийно саниране на сгради. |
| --- | --- |

(35)

Скокът в цените на енергията в резултат на военната агресия на Русия срещу Украйна подчерта необходимостта от подобряване на енергийната ефективност на чешкия сграден фонд и справяне с енергийната бедност. Чехия намери решение, като стартира програми за жилищни сгради и подпомагане на възрастни хора и домакинства с ниски доходи. Въпреки това са необходими повече усилия, за да се подобри енергийната ефективност, като се улесни достъпът до нея. Това е възможно чрез облекчаване на административния достъп до субсидии както за домакинствата, така и за промишлеността, включително чрез изграждане на капацитет и умения на органите на държавно управление. Необходими са също така информационни кампании и специализирани консултантски услуги в цялата държава, за да се гарантира, че населението осъзнава необходимостта и ползите, свързани с намаляването на потреблението на енергия, и да се помогне на хората и промишлеността да получат лесен достъп до субсидии. Освен това Чехия трябва да ускори повишаването на квалификацията и преквалификацията на работниците, които в момента нямат необходимите умения за енергийно саниране на сгради.

| (36) | Намаляването на зависимостта на Чехия от изкопаеми горива може да се постигне и чрез преминаване към железопътен транспорт с нулеви емисии и други форми на мобилност с нулеви емисии. Въпреки това перспективите за внедряване на превозни средства с нулеви емисии и модерна инфраструктура с голям капацитет за зареждане с електричество и горива са слаби. Във връзка с необходимата нормативна уредба преразглеждането на Националния план за действие за чиста мобилност и свързаните с него регулаторни промени следва да бъде отправна точка за осигуряване на благоприятни условия за премахване на бариерите пред прехода към мобилност с нулеви емисии. |
| --- | --- |

(36)

Намаляването на зависимостта на Чехия от изкопаеми горива може да се постигне и чрез преминаване към железопътен транспорт с нулеви емисии и други форми на мобилност с нулеви емисии. Въпреки това перспективите за внедряване на превозни средства с нулеви емисии и модерна инфраструктура с голям капацитет за зареждане с електричество и горива са слаби. Във връзка с необходимата нормативна уредба преразглеждането на Националния план за действие за чиста мобилност и свързаните с него регулаторни промени следва да бъде отправна точка за осигуряване на благоприятни условия за премахване на бариерите пред прехода към мобилност с нулеви емисии.

| (37) | Недостигът на работна ръка и умения в сектори и професии, които са от ключово значение за екологичния преход, включително производството, внедряването и поддръжката на технологии с нулеви нетни емисии, създава пречки пред прехода към икономика с нулеви нетни емисии. Висококачествените системи за образование и обучение, които отговарят на променящите се нужди на пазара на труда, и целенасочените мерки за повишаване на квалификацията и за преквалификация са от ключово значение за намаляване на недостига на умения и насърчаване на приобщаването и пренасочването на работната сила. За да се отключи неоползотвореното предлагане на работна ръка, тези мерки трябва да бъдат достъпни, по-специално за физическите лица и в секторите и регионите, които са най-силно засегнати от екологичния преход. През 2022 г. в Чехия беше отчетен недостиг на работна ръка за седем професии, които изискват специфични умения, свързани с екологичния преход (например водопроводчици, тръбопроводчици, електротехници и електромонтьори) (19). |
| --- | --- |

(37)

Недостигът на работна ръка и умения в сектори и професии, които са от ключово значение за екологичния преход, включително производството, внедряването и поддръжката на технологии с нулеви нетни емисии, създава пречки пред прехода към икономика с нулеви нетни емисии. Висококачествените системи за образование и обучение, които отговарят на променящите се нужди на пазара на труда, и целенасочените мерки за повишаване на квалификацията и за преквалификация са от ключово значение за намаляване на недостига на умения и насърчаване на приобщаването и пренасочването на работната сила. За да се отключи неоползотвореното предлагане на работна ръка, тези мерки трябва да бъдат достъпни, по-специално за физическите лица и в секторите и регионите, които са най-силно засегнати от екологичния преход. През 2022 г. в Чехия беше отчетен недостиг на работна ръка за седем професии, които изискват специфични умения, свързани с екологичния преход (например водопроводчици, тръбопроводчици, електротехници и електромонтьори) (19).

| (38) | С оглед на оценката на Комисията Съветът разгледа програмата за конвергенция за 2023 г., като становището му (20) е изразено в препоръка 1, |
| --- | --- |

(38)

С оглед на оценката на Комисията Съветът разгледа програмата за конвергенция за 2023 г., като становището му (20) е изразено в препоръка 1,

ПРЕПОРЪЧВА на Чехия да предприеме през 2023 г. и 2024 г. следните действия:

1.

Да осигури разумна фискална политика, по-специално като ограничи номиналното увеличение на финансираните на национално равнище нетни първични разходи през 2024 г. до не повече от 6,0 % (21).

Да запази финансираните на национално равнище публични инвестиции и да гарантира, че безвъзмездните средства по Механизма и другите фондове на Съюза се усвояват ефективно, по-специално с цел насърчаване на екологичния и цифровия преход.

За периода след 2024 г. — да продължи да следва средносрочна фискална стратегия за постепенна и устойчива консолидация, съчетана с инвестиции и реформи, водещи до по-висок устойчив растеж, с цел постигане на разумна средносрочна фискална позиция.

Да предприеме мерки, за да гарантира дългосрочната фискална устойчивост на публичните финанси, включително устойчивостта на пенсионната система.

2.

Да ускори изпълнението на своя план за възстановяване и устойчивост, също и чрез осигуряване на адекватен административен капацитет, и да завърши бързо допълнението, включително главата за REPowerEU с цел своевременно започване на изпълнението ѝ. Да пристъпи към бързо изпълнение на програмите по линия на политиката на сближаване при тясно взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост.

3.

Да увеличи предоставянето на социални и финансово достъпни жилища, включително чрез приемане на специфична законодателна рамка, подобряване на координацията между различните органи на държавно управление и стимулиране на изграждането на нови жилищни единици, както и обновяване на съществуващите.

4.

Да намали зависимостта от изкопаеми горива. Да увеличи внедряването на възобновяеми енергийни източници с допълнителни инвестиции в електрически мрежи и директно внедряване на мощности от ВЕИ. Да рационализира процедурите за издаване на разрешителни за възобновяеми енергийни източници и да създаде условия в мрежата за достъп до възобновяеми енергийни източници чрез допълнителни реформи, премахване на ограниченията за малки възобновяеми енергийни източници и създаване на обслужване на едно гише, повишаване на гъвкавостта на мрежата и създаване на благоприятни условия за енергийните общности. Да повиши енергийната ефективност на системите за централно отопление и на сградния фонд чрез стимулиране на енергийно саниране и възобновяеми източници на топлина, улесняване на административния достъп до субсидии както за домакинствата, така и за промишлеността, и изграждане на капацитет и подобряване на уменията на органите на държавно управление. Да насърчава навлизането на превозни средства с нулеви емисии и да увеличава достъпността на модерна инфраструктура с голям капацитет за зареждане с електричество и горива чрез нови реформи за създаване на благоприятни условия за премахване на съществуващите бариери пред внедряването на такива превозни средства и инфраструктура. Да увеличи усилията на политиката, насочени към предоставянето и придобиването на уменията и компетентностите, необходими за екологичния преход.

Съставено в Брюксел на 14 юли 2023 година.

За Съвета

Председател

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

2

(3)  Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета от 12 февруари 2021 г. за създаване на Механизъм за възстановяване и устойчивост (ОВ L 57, 18.2.2021 г., стр. 17).

3

(4)  Препоръка на Съвета от 16 май 2023 г. относно икономическата политика на еврозоната (ОВ C 180, 23.5.2023 г., стр. 1).

4

(5)  Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета от 27 февруари 2023 г. за изменение на Регламент (ЕС) 2021/241 във връзка с главите за REPowerEU в плановете за възстановяване и устойчивост и за изменение на регламенти (ЕС) No 1303/2013, (ЕС) 2021/1060 и (ЕС) 2021/1755 и Директива 2003/87/ЕО (ОВ L 63, 28.2.2023 г., стр. 1).

5

(6)  ST 11047/2021 INIT; ST 11047/2021 ADD 1; ST 11047/2021 ADD 1 COR 1.

6

(7)  Препоръка на Съвета от 18 юни 2021 г., съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Чехия за 2021 г. (ОВ C 304, 29.7.2021 г., стр. 10).

7

(8)  Фискалната позиция се измерва с промяната в първичните разходи (без дискреционните мерки по отношение на приходите), като се изключват временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, но се включват разходите, финансирани с безвъзмездна подкрепа (безвъзмездни средства) по Механизма и с други фондове на Съюза — спрямо средносрочния потенциален растеж. За повече подробности вж. каре 1 във фискалните статистически таблици.

8

(9)  Други капиталови разходи, финансирани на национално равнище, осигуряват експанзионистичен принос от 0,4 процентни пункта от БВП в резултат, наред с други фактори, на плащания към Чешките пощи за предоставяне на универсални пощенски услуги за периода 2018—2022 г.

9

(10)  Тази стойност представлява равнището на годишните бюджетни разходи за тези мерки, включително текущите приходи и разходи, както и когато е уместно — мерките за капиталови разходи.

10

(11)  Препоръка на Съвета от 12 юли 2022 г. относно националната програма за реформи на Чехия за 2022 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Чехия за 2022 г. (ОВ C 334, 1.9.2022 г., стр. 19).

11

(12)  Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. средносрочният (среден за 10 години) потенциален растеж на производството на Чехия, който се използва за измерване на фискалната позиция, се оценява на 13,3 % в номинално изражение.

12

(13)  Очаква се другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, да осигурят рестриктивен принос от 0,1 процентни пункта от БВП.

13

(14)  Член 5 от Регламент (ЕО) No 1466/97 също така изисква корекция от над 0,5 % от БВП за държавите членки с държавен дълг, надвишаващ 60 % от БВП, или с по-ясно изразени рискове за устойчивостта на обслужването на дълга.

14

(15)  Нетните първични разходи се определят като разходите, финансирани на национално равнище, след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите и като се изключат разходите за лихви и разходите за циклична безработица.

15

(16)  Според доклада от 2021 г. относно застаряването на населението, публикуван от Комисията през май 2021 г.

16

(17)  База данни за достъпни жилища, Организация за икономическо сътрудничество и развитие (ОИСР), http://oe.cd/ahd.

17

(18)  Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета от 5 август 2022 г. относно координирани мерки за намаляване на търсенето на газ (ОВ L 206, 8.8.2022 г., стр. 1).

18

(19)  Въз основа на доклада на Европейската мрежа на службите по заетостта (EURES) от 2022 г. относно недостига и излишъка на работна ръка, изготвен от Европейския орган по труда, който включва данни, предоставени от националните координационни служби на EURES. Изискванията за умения и знания се основават на таксономията на Европейската класификация на уменията, компетентността, квалификациите и професиите (ESCO) относно уменията, необходими за екологичния преход. Примерите са анализирани на базата на относителния дял на уменията по ESCO за екологичния преход в съответните сектори. Данните не са сравними между държавите и обхващат множество различни сектори.

19

(20)  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета.

20

(21)  Което се очаква да съответства на годишно подобрение на структурното бюджетно салдо от поне 0,5 % от БВП за 2024 г., както е посочено в съображение 24.

21

---

| 1.9.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 312/31 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 312/31

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 14 юли 2023 година

относно националната програма за реформи на Дания за 2023 г.

(2023/C 312/04)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета (2), с който бе създаден Механизмът за възстановяване и устойчивост („Механизмът“), влезе в сила на 19 февруари 2021 г. По Механизма се предоставя финансова подкрепа на държавите членки за осъществяването на реформи и инвестиции, водещи до фискален стимул, финансиран от Съюза. В съответствие с приоритетите на европейския семестър Механизмът допринася за икономическото и приобщаващото възстановяване и за осъществяването на устойчиви и стимулиращи растежа реформи и инвестиции, по-специално реформи и инвестиции за насърчаване на екологичния и цифровия преход и за укрепване на устойчивостта на икономиките на държавите членки. Механизмът също така спомага за укрепването на публичните финанси и стимулира растежа и създаването на работни места в средносрочен и дългосрочен план, подобрява териториалното сближаване в рамките на Съюза и подкрепя непрекъснатото прилагане на Европейския стълб на социалните права. Максималното финансово участие за държава членка в рамките на Механизма беше актуализирано на 30 юни 2022 г. в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕС) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета (2), с който бе създаден Механизмът за възстановяване и устойчивост („Механизмът“), влезе в сила на 19 февруари 2021 г. По Механизма се предоставя финансова подкрепа на държавите членки за осъществяването на реформи и инвестиции, водещи до фискален стимул, финансиран от Съюза. В съответствие с приоритетите на европейския семестър Механизмът допринася за икономическото и приобщаващото възстановяване и за осъществяването на устойчиви и стимулиращи растежа реформи и инвестиции, по-специално реформи и инвестиции за насърчаване на екологичния и цифровия преход и за укрепване на устойчивостта на икономиките на държавите членки. Механизмът също така спомага за укрепването на публичните финанси и стимулира растежа и създаването на работни места в средносрочен и дългосрочен план, подобрява териториалното сближаване в рамките на Съюза и подкрепя непрекъснатото прилагане на Европейския стълб на социалните права. Максималното финансово участие за държава членка в рамките на Механизма беше актуализирано на 30 юни 2022 г. в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕС) 2021/241.

| (2) | На 22 ноември 2022 г. Комисията прие годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2023 г. На 23 март 2023 г. Европейският съвет одобри приоритетите на годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., които са съсредоточени около четирите измерения на конкурентоспособната устойчивост. На 22 ноември 2022 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (3) Комисията прие и доклада за механизма за предупреждение за 2023 г., в който не посочи Дания като една от държавите членки, които може да бъдат засегнати или за които може да съществува риск да бъдат засегнати от дисбаланси. Поради това няма да е необходим задълбочен преглед. Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната и предложение за съвместния доклад за заетостта за 2023 г., в който се анализира прилагането на насоките за заетостта и принципите на Европейския стълб на социалните права. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната (4) („Препоръка от 2023 г. относно еврозоната“) на 16 май 2023 г. и съвместния доклад за заетостта на 13 март 2023 г. |
| --- | --- |

(2)

На 22 ноември 2022 г. Комисията прие годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2023 г. На 23 март 2023 г. Европейският съвет одобри приоритетите на годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., които са съсредоточени около четирите измерения на конкурентоспособната устойчивост. На 22 ноември 2022 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (3) Комисията прие и доклада за механизма за предупреждение за 2023 г., в който не посочи Дания като една от държавите членки, които може да бъдат засегнати или за които може да съществува риск да бъдат засегнати от дисбаланси. Поради това няма да е необходим задълбочен преглед. Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната и предложение за съвместния доклад за заетостта за 2023 г., в който се анализира прилагането на насоките за заетостта и принципите на Европейския стълб на социалните права. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната (4) („Препоръка от 2023 г. относно еврозоната“) на 16 май 2023 г. и съвместния доклад за заетостта на 13 март 2023 г.

| (3) | Въпреки че икономиките на Съюза показват забележителна устойчивост, геополитическият контекст продължава да оказва отрицателно въздействие. Като застава твърдо зад Украйна, Съюзът насочва своята програма за икономическа и социална политика към намаляване на отрицателното въздействие от енергийните сътресения върху уязвимите домакинства и предприятия в краткосрочен план и към запазване на усилията за осъществяване на екологичния и цифровия преход, подкрепа за устойчив и приобщаващ растеж, запазване на макроикономическата стабилност и повишаване на устойчивостта в средносрочен план. Той също така поставя особен акцент върху повишаването на конкурентоспособността и производителността на Съюза. |
| --- | --- |

(3)

Въпреки че икономиките на Съюза показват забележителна устойчивост, геополитическият контекст продължава да оказва отрицателно въздействие. Като застава твърдо зад Украйна, Съюзът насочва своята програма за икономическа и социална политика към намаляване на отрицателното въздействие от енергийните сътресения върху уязвимите домакинства и предприятия в краткосрочен план и към запазване на усилията за осъществяване на екологичния и цифровия преход, подкрепа за устойчив и приобщаващ растеж, запазване на макроикономическата стабилност и повишаване на устойчивостта в средносрочен план. Той също така поставя особен акцент върху повишаването на конкурентоспособността и производителността на Съюза.

| (4) | На 1 февруари 2023 г. Комисията публикува съобщение, озаглавено „Промишлен план на Зеления пакт за ерата на нулеви нетни емисии“ („промишлен план на Зеления пакт“). Целта на промишления план на Зеления пакт е засилване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии и подпомагане на бързия преход към неутралност по отношение на климата. Планът допълва текущите усилия в рамките на Европейския зелен пакт и REPowerEU. Той има за цел и да се осигури по-благоприятна среда за увеличаване на производствения капацитет на Съюза за технологиите и продуктите с нулеви нетни емисии, необходими за постигане на амбициозните цели на Съюза в областта на климата, и да се гарантира достъп до съответните суровини от критично значение, включително чрез диверсифициране на източниците, правилно използване на геоложките ресурси в държавите членки и максимално увеличаване на рециклирането на суровини. Промишленият план на Зеления пакт се основава на четири стълба: предвидима и опростена регулаторна среда, по-бърз достъп до финансиране, повишаване на уменията и отворена търговия за устойчиви вериги на доставки. На 16 март 2023 г. Комисията публикува ново съобщение, озаглавено „Дългосрочна конкурентоспособност на ЕС: перспективи след 2030 г.“, структурирано около девет взаимно подсилващи се движещи сили с цел да се работи за стимулираща растежа регулаторна рамка. В него се определят приоритети на политиката, насочени към активно осигуряване на структурни подобрения, добре насочени инвестиции и регулаторни мерки за дългосрочната конкурентоспособност на Съюза и неговите държави членки. Препоръките по-долу спомагат за изпълнението на тези приоритети. |
| --- | --- |

(4)

На 1 февруари 2023 г. Комисията публикува съобщение, озаглавено „Промишлен план на Зеления пакт за ерата на нулеви нетни емисии“ („промишлен план на Зеления пакт“). Целта на промишления план на Зеления пакт е засилване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии и подпомагане на бързия преход към неутралност по отношение на климата. Планът допълва текущите усилия в рамките на Европейския зелен пакт и REPowerEU. Той има за цел и да се осигури по-благоприятна среда за увеличаване на производствения капацитет на Съюза за технологиите и продуктите с нулеви нетни емисии, необходими за постигане на амбициозните цели на Съюза в областта на климата, и да се гарантира достъп до съответните суровини от критично значение, включително чрез диверсифициране на източниците, правилно използване на геоложките ресурси в държавите членки и максимално увеличаване на рециклирането на суровини. Промишленият план на Зеления пакт се основава на четири стълба: предвидима и опростена регулаторна среда, по-бърз достъп до финансиране, повишаване на уменията и отворена търговия за устойчиви вериги на доставки. На 16 март 2023 г. Комисията публикува ново съобщение, озаглавено „Дългосрочна конкурентоспособност на ЕС: перспективи след 2030 г.“, структурирано около девет взаимно подсилващи се движещи сили с цел да се работи за стимулираща растежа регулаторна рамка. В него се определят приоритети на политиката, насочени към активно осигуряване на структурни подобрения, добре насочени инвестиции и регулаторни мерки за дългосрочната конкурентоспособност на Съюза и неговите държави членки. Препоръките по-долу спомагат за изпълнението на тези приоритети.

| (5) | През 2023 г. европейският семестър за координация на икономическите политики продължава да се развива в съответствие с прилагането на Механизма. Пълното изпълнение на плановете за възстановяване и устойчивост продължава да е от съществено значение за изпълнението на приоритетите на политиката в рамките на европейския семестър, тъй като плановете обхващат всички или значителна част от съответните специфични за всяка държава препоръки, отправени през последните години. Специфичните за всяка държава препоръки за 2019 г., 2020 г. и 2022 г. продължават да бъдат еднакво актуални за плановете за възстановяване и устойчивост, преразгледани, актуализирани или изменени в съответствие с членове 14, 18 и 21 от Регламент (ЕС) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

През 2023 г. европейският семестър за координация на икономическите политики продължава да се развива в съответствие с прилагането на Механизма. Пълното изпълнение на плановете за възстановяване и устойчивост продължава да е от съществено значение за изпълнението на приоритетите на политиката в рамките на европейския семестър, тъй като плановете обхващат всички или значителна част от съответните специфични за всяка държава препоръки, отправени през последните години. Специфичните за всяка държава препоръки за 2019 г., 2020 г. и 2022 г. продължават да бъдат еднакво актуални за плановете за възстановяване и устойчивост, преразгледани, актуализирани или изменени в съответствие с членове 14, 18 и 21 от Регламент (ЕС) 2021/241.

| (6) | Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета (5) („Регламентът REPowerEU“), приет на 27 февруари 2023 г., има за цел бързото премахване на зависимостта на Съюза от вноса на руски изкопаеми горива. Това ще допринесе за енергийната сигурност и диверсификацията на енергийните доставки на Съюза, като същевременно ще увеличи използването на възобновяеми енергийни източници, капацитета за съхранение на енергия и енергийната ефективност. Регламентът REPowerEU дава възможност на държавите членки да добавят нова глава за REPowerEU към своите национални планове за възстановяване и устойчивост, за да финансират ключови реформи и инвестиции, които ще спомогнат за постигането на целите на REPowerEU. Тези реформи и инвестиции също така ще спомогнат за повишаване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии, както е посочено в промишления план на Зеления пакт, и за изпълнение на свързаните с енергетиката специфични за всяка държава препоръки, отправени към държавите членки през 2022 г. и когато е приложимо, през 2023 г. С Регламента REPowerEU се въвежда нова категория безвъзмездна финансова подкрепа, която се предоставя на държавите членки за финансиране на нови свързани с енергетиката реформи и инвестиции в рамките на техните планове за възстановяване и устойчивост. |
| --- | --- |

(6)

Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета (5) („Регламентът REPowerEU“), приет на 27 февруари 2023 г., има за цел бързото премахване на зависимостта на Съюза от вноса на руски изкопаеми горива. Това ще допринесе за енергийната сигурност и диверсификацията на енергийните доставки на Съюза, като същевременно ще увеличи използването на възобновяеми енергийни източници, капацитета за съхранение на енергия и енергийната ефективност. Регламентът REPowerEU дава възможност на държавите членки да добавят нова глава за REPowerEU към своите национални планове за възстановяване и устойчивост, за да финансират ключови реформи и инвестиции, които ще спомогнат за постигането на целите на REPowerEU. Тези реформи и инвестиции също така ще спомогнат за повишаване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии, както е посочено в промишления план на Зеления пакт, и за изпълнение на свързаните с енергетиката специфични за всяка държава препоръки, отправени към държавите членки през 2022 г. и когато е приложимо, през 2023 г. С Регламента REPowerEU се въвежда нова категория безвъзмездна финансова подкрепа, която се предоставя на държавите членки за финансиране на нови свързани с енергетиката реформи и инвестиции в рамките на техните планове за възстановяване и устойчивост.

| (7) | На 8 март 2023 г. Комисията прие съобщение, в което се предоставят насоки за фискалната политика за 2024 г. („съобщението от 8 март 2023 г.“). То има за цел да подпомогне изготвянето на програмите за стабилност и конвергенция на държавите членки и по този начин да се засили координацията на политиките. Комисията припомни, че общата клауза за дерогация от Пакта за стабилност и растеж ще бъде дезактивирана в края на 2023 г. Тя призова за фискални политики през периода 2023—2024 г., които осигуряват средносрочна устойчивост на обслужването на дълга и повишават потенциалния растеж по устойчив начин, и прикани държавите членки да определят в своите програми за стабилност и конвергенция за 2023 г. начина, по който фискалните им планове ще осигурят спазването на референтната стойност по Договора от 3 % от брутния вътрешен продукт (БВП), както и реалистичното и непрекъснато намаляване на дълга или запазването на благоразумно равнище на дълга в средносрочен план. Комисията прикани държавите членки също така постепенно да премахнат националните фискални мерки, въведени за защита на домакинствата и предприятията от енергийния ценови шок, като се започне с тези с най-слаба насоченост. Тя посочи, че ако мерките за подкрепа трябва да бъдат удължени поради подновен натиск върху цените на енергията, държавите членки следва да насочат много по-добре тези мерки към уязвимите домакинства и предприятия. Комисията заяви, че фискалните препоръки ще бъдат количествено определени и диференцирани. Освен това, както се предлага в съобщението на Комисията от 9 ноември 2022 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС, фискалните препоръки ще бъдат формулирани въз основа на нетните първични разходи. Комисията препоръча всички държави членки да продължат да защитават инвестициите, финансирани на национално равнище, и да гарантират ефективното използване на средствата по линия на Механизма и други фондове на Съюза, по-специално с оглед на екологичния и цифровия преход и целите по отношение на устойчивостта. Комисията посочи, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. в съответствие с действащите правни разпоредби. |
| --- | --- |

(7)

На 8 март 2023 г. Комисията прие съобщение, в което се предоставят насоки за фискалната политика за 2024 г. („съобщението от 8 март 2023 г.“). То има за цел да подпомогне изготвянето на програмите за стабилност и конвергенция на държавите членки и по този начин да се засили координацията на политиките. Комисията припомни, че общата клауза за дерогация от Пакта за стабилност и растеж ще бъде дезактивирана в края на 2023 г. Тя призова за фискални политики през периода 2023—2024 г., които осигуряват средносрочна устойчивост на обслужването на дълга и повишават потенциалния растеж по устойчив начин, и прикани държавите членки да определят в своите програми за стабилност и конвергенция за 2023 г. начина, по който фискалните им планове ще осигурят спазването на референтната стойност по Договора от 3 % от брутния вътрешен продукт (БВП), както и реалистичното и непрекъснато намаляване на дълга или запазването на благоразумно равнище на дълга в средносрочен план. Комисията прикани държавите членки също така постепенно да премахнат националните фискални мерки, въведени за защита на домакинствата и предприятията от енергийния ценови шок, като се започне с тези с най-слаба насоченост. Тя посочи, че ако мерките за подкрепа трябва да бъдат удължени поради подновен натиск върху цените на енергията, държавите членки следва да насочат много по-добре тези мерки към уязвимите домакинства и предприятия. Комисията заяви, че фискалните препоръки ще бъдат количествено определени и диференцирани. Освен това, както се предлага в съобщението на Комисията от 9 ноември 2022 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС, фискалните препоръки ще бъдат формулирани въз основа на нетните първични разходи. Комисията препоръча всички държави членки да продължат да защитават инвестициите, финансирани на национално равнище, и да гарантират ефективното използване на средствата по линия на Механизма и други фондове на Съюза, по-специално с оглед на екологичния и цифровия преход и целите по отношение на устойчивостта. Комисията посочи, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. в съответствие с действащите правни разпоредби.

| (8) | На 26 април 2023 г. Комисията представи законодателни предложения за извършване на цялостна реформа на правилата на Съюза за икономическо управление. Основната цел на предложенията е да се засили устойчивостта на обслужването на публичния дълг и да се насърчи устойчивият и приобщаващ растеж във всички държави членки чрез реформи и инвестиции. Предложенията на Комисията са насочени към подобряване на националната ангажираност, опростяване на рамката и преминаване към по-голям средносрочен фокус в съчетание с ефективно и по-последователно правоприлагане. Съгласно заключенията на Съвета от 14 март 2023 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС целта е законодателната работа да приключи през 2023 г. |
| --- | --- |

(8)

На 26 април 2023 г. Комисията представи законодателни предложения за извършване на цялостна реформа на правилата на Съюза за икономическо управление. Основната цел на предложенията е да се засили устойчивостта на обслужването на публичния дълг и да се насърчи устойчивият и приобщаващ растеж във всички държави членки чрез реформи и инвестиции. Предложенията на Комисията са насочени към подобряване на националната ангажираност, опростяване на рамката и преминаване към по-голям средносрочен фокус в съчетание с ефективно и по-последователно правоприлагане. Съгласно заключенията на Съвета от 14 март 2023 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС целта е законодателната работа да приключи през 2023 г.

| (9) | На 30 април 2021 г. Дания представи на Комисията своя национален план за възстановяване и устойчивост в съответствие с член 18, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2021/241. Съгласно член 19 от Регламент (ЕС) 2021/241 Комисията оцени целесъобразността, ефективността, ефикасността и съгласуваността на плана за възстановяване и устойчивост в съответствие с насоките за оценка, съдържащи се в приложение V към посочения регламент. На 6 юли 2021 г. Съветът прие своето решение за изпълнение за одобряване на оценката на плана за възстановяване и устойчивост на Дания (6). Отпускането на траншовете зависи от приемането на решение на Комисията в съответствие с член 24, параграф 5 от Регламент (ЕС) 2021/241, в което се посочва, че Дания е изпълнила задоволително съответните ключови етапи и цели, определени в решението за изпълнение на Съвета. Задоволителното изпълнение предполага, че постигането на предходните ключови етапи и цели е запазено. |
| --- | --- |

(9)

На 30 април 2021 г. Дания представи на Комисията своя национален план за възстановяване и устойчивост в съответствие с член 18, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2021/241. Съгласно член 19 от Регламент (ЕС) 2021/241 Комисията оцени целесъобразността, ефективността, ефикасността и съгласуваността на плана за възстановяване и устойчивост в съответствие с насоките за оценка, съдържащи се в приложение V към посочения регламент. На 6 юли 2021 г. Съветът прие своето решение за изпълнение за одобряване на оценката на плана за възстановяване и устойчивост на Дания (6). Отпускането на траншовете зависи от приемането на решение на Комисията в съответствие с член 24, параграф 5 от Регламент (ЕС) 2021/241, в което се посочва, че Дания е изпълнила задоволително съответните ключови етапи и цели, определени в решението за изпълнение на Съвета. Задоволителното изпълнение предполага, че постигането на предходните ключови етапи и цели е запазено.

| (10) | На 1 май 2023 г. Дания представи своята национална програма за реформи за 2023 г. В съответствие с член 27 от Регламент (ЕС) 2021/241 националната програма за реформи за 2023 г. отразява също шестмесечното докладване на Дания относно напредъка, постигнат при изпълнението на нейния план за възстановяване и устойчивост. Като се има предвид, че Дания не представи своевременно своята програма за конвергенция за 2023 г., Комисията не беше в състояние да я оцени. |
| --- | --- |

(10)

На 1 май 2023 г. Дания представи своята национална програма за реформи за 2023 г. В съответствие с член 27 от Регламент (ЕС) 2021/241 националната програма за реформи за 2023 г. отразява също шестмесечното докладване на Дания относно напредъка, постигнат при изпълнението на нейния план за възстановяване и устойчивост. Като се има предвид, че Дания не представи своевременно своята програма за конвергенция за 2023 г., Комисията не беше в състояние да я оцени.

| (11) | На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклада за Дания за 2023 г. В него беше оценен напредъкът на Дания в изпълнението на съответните специфични за държавата препоръки, приети от Съвета в периода 2019—2022 г., и беше направен преглед на изпълнението от страна на Дания на плана за възстановяване и устойчивост. Въз основа на този анализ в доклада за държавата бяха посочени пропуски по отношение на предизвикателствата, които не са разгледани или са само частично разгледани в плана за възстановяване и устойчивост, както и по отношение на новите и нововъзникващите предизвикателства. В него бяха оценени също напредъкът на Дания при прилагането на Европейския стълб на социалните права и постигането на водещите цели на Съюза в областта на заетостта, уменията и намаляването на бедността, както и напредъкът в постигането на целите на Обединените нации за устойчиво развитие. |
| --- | --- |

(11)

На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклада за Дания за 2023 г. В него беше оценен напредъкът на Дания в изпълнението на съответните специфични за държавата препоръки, приети от Съвета в периода 2019—2022 г., и беше направен преглед на изпълнението от страна на Дания на плана за възстановяване и устойчивост. Въз основа на този анализ в доклада за държавата бяха посочени пропуски по отношение на предизвикателствата, които не са разгледани или са само частично разгледани в плана за възстановяване и устойчивост, както и по отношение на новите и нововъзникващите предизвикателства. В него бяха оценени също напредъкът на Дания при прилагането на Европейския стълб на социалните права и постигането на водещите цели на Съюза в областта на заетостта, уменията и намаляването на бедността, както и напредъкът в постигането на целите на Обединените нации за устойчиво развитие.

| (12) | В съответствие с данни, потвърдени от Евростат, излишъкът по консолидирания държавен бюджет на Дания е намалял от 3,6 % от БВП през 2021 г. до 3,3 % през 2022 г., докато консолидираният държавен дълг е намалял от 36,7 % от БВП в края на 2021 г. до 30,1 % в края на 2022 г. |
| --- | --- |

(12)

В съответствие с данни, потвърдени от Евростат, излишъкът по консолидирания държавен бюджет на Дания е намалял от 3,6 % от БВП през 2021 г. до 3,3 % през 2022 г., докато консолидираният държавен дълг е намалял от 36,7 % от БВП в края на 2021 г. до 30,1 % в края на 2022 г.

| (13) | Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно от мерките на фискалната политика, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. През 2022 г. тези мерки на фискалната политика, водещи до намаляване на приходите, включваха намаляване на налога върху електроенергията, докато мерките на фискалната политика, водещи до увеличаване на разходите, включваха социални обезщетения, насочени към домакинствата с по-ниски доходи, за да компенсират високите разходи за енергия. Комисията оценява бюджетните разходи за тези мерки на 0,1 % от БВП през 2022 г. В същото време прогнозните разходи за временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, намаляха до 0,0 % от БВП през 2022 г. спрямо 4,0 % през 2021 г. |
| --- | --- |

(13)

Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно от мерките на фискалната политика, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. През 2022 г. тези мерки на фискалната политика, водещи до намаляване на приходите, включваха намаляване на налога върху електроенергията, докато мерките на фискалната политика, водещи до увеличаване на разходите, включваха социални обезщетения, насочени към домакинствата с по-ниски доходи, за да компенсират високите разходи за енергия. Комисията оценява бюджетните разходи за тези мерки на 0,1 % от БВП през 2022 г. В същото време прогнозните разходи за временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, намаляха до 0,0 % от БВП през 2022 г. спрямо 4,0 % през 2021 г.

| (14) | На 18 юни 2021 г. Съветът препоръча през 2022 г. Дания (7) да поддържа подкрепяща фискална позиция, включително от импулса, осигурен от Механизма, и да запази инвестициите, финансирани на национално равнище. |
| --- | --- |

(14)

На 18 юни 2021 г. Съветът препоръча през 2022 г. Дания (7) да поддържа подкрепяща фискална позиция, включително от импулса, осигурен от Механизма, и да запази инвестициите, финансирани на национално равнище.

| (15) | Според оценките на Комисията фискалната позиция (8) през 2022 г. е била рестриктивна — 0,6 % от БВП, което е подходящо в условията на висока инфлация. В съответствие с препоръката на Съвета Дания продължи да подпомага възстановяването с инвестиции, които ще бъдат финансирани от Механизма. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, възлизаха на 0,3 % от БВП през 2022 г. (0,3 % от БВП през 2021 г.). Инвестициите, финансирани на национално равнище, осигуриха рестриктивен принос от 0,2 процентни пункта към фискалната позиция (9). Следователно Дания не е запазила инвестициите, финансирани на национално равнище, в съответствие с препоръката на Съвета. Същевременно ръстът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (без новите мерки по отношение на приходите) доведе до рестриктивен принос в размер на 0,7 процентни пункта към фискалната позиция. Следователно Дания е държала в достатъчна степен под контрол нарастването на текущите разходи, финансирани на национално равнище. |
| --- | --- |

(15)

Според оценките на Комисията фискалната позиция (8) през 2022 г. е била рестриктивна — 0,6 % от БВП, което е подходящо в условията на висока инфлация. В съответствие с препоръката на Съвета Дания продължи да подпомага възстановяването с инвестиции, които ще бъдат финансирани от Механизма. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, възлизаха на 0,3 % от БВП през 2022 г. (0,3 % от БВП през 2021 г.). Инвестициите, финансирани на национално равнище, осигуриха рестриктивен принос от 0,2 процентни пункта към фискалната позиция (9). Следователно Дания не е запазила инвестициите, финансирани на национално равнище, в съответствие с препоръката на Съвета. Същевременно ръстът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (без новите мерки по отношение на приходите) доведе до рестриктивен принос в размер на 0,7 процентни пункта към фискалната позиция. Следователно Дания е държала в достатъчна степен под контрол нарастването на текущите разходи, финансирани на национално равнище.

| (16) | В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда растеж на реалния БВП от 0,3 % през 2023 г. и 1,5 % през 2024 г. |
| --- | --- |

(16)

В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда растеж на реалния БВП от 0,3 % през 2023 г. и 1,5 % през 2024 г.

| (17) | В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен излишък от 2,3 % от БВП за 2023 г. и съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 30,1 % в края на 2023 г. |
| --- | --- |

(17)

В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен излишък от 2,3 % от БВП за 2023 г. и съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 30,1 % в края на 2023 г.

| (18) | Салдото по консолидирания държавен бюджет през 2023 г. се очаква да продължи да се влияе от фискалните мерки, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. Те се състоят от мерки, които бяха продължени от 2022 г., по-конкретно някои социални обезщетения, насочени към домакинствата с ниски доходи, и нови мерки, като например временно по-нисък налог върху електроенергията. Нетните бюджетни разходи за мерките за подкрепа в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. възлизат на 0,3 % от БВП през 2023 г. (10) Повечето мерки през 2023 г. не изглеждат насочени към най-уязвимите домакинства или предприятия и не запазват ценовия сигнал за намаляване на търсенето на енергия и повишаване на енергийната ефективност. В резултат на това в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. размерът на целевите мерки за подкрепа, който трябва да бъде взет предвид при оценката на спазването на препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. (11), се оценява на 0,1 % от БВП през 2023 г. (спрямо 0,1 % от БВП през 2022 г.). |
| --- | --- |

(18)

Салдото по консолидирания държавен бюджет през 2023 г. се очаква да продължи да се влияе от фискалните мерки, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. Те се състоят от мерки, които бяха продължени от 2022 г., по-конкретно някои социални обезщетения, насочени към домакинствата с ниски доходи, и нови мерки, като например временно по-нисък налог върху електроенергията. Нетните бюджетни разходи за мерките за подкрепа в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. възлизат на 0,3 % от БВП през 2023 г. (10) Повечето мерки през 2023 г. не изглеждат насочени към най-уязвимите домакинства или предприятия и не запазват ценовия сигнал за намаляване на търсенето на енергия и повишаване на енергийната ефективност. В резултат на това в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. размерът на целевите мерки за подкрепа, който трябва да бъде взет предвид при оценката на спазването на препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. (11), се оценява на 0,1 % от БВП през 2023 г. (спрямо 0,1 % от БВП през 2022 г.).

| (19) | В препоръката си от 12 юли 2022 г. Съветът препоръча Дания да предприеме действия, за да гарантира, че през 2023 г. растежът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи е в съответствие с като цяло неутрална позиция на политиката (12), като се вземе предвид продължаващата временна и целенасочена подкрепа за най-уязвимите на покачването на цените на енергията домакинства и предприятия и за хората, бягащи от Украйна. Дания следва да има готовност да адаптира текущите разходи към променящата се ситуация. На Дания се препоръча също да увеличи публичните инвестиции за екологичния и цифровия преход, както и за енергийната сигурност, като се вземе предвид инициативата REPowerEU, включително чрез използване на Механизма и други фондове на Съюза. |
| --- | --- |

(19)

В препоръката си от 12 юли 2022 г. Съветът препоръча Дания да предприеме действия, за да гарантира, че през 2023 г. растежът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи е в съответствие с като цяло неутрална позиция на политиката (12), като се вземе предвид продължаващата временна и целенасочена подкрепа за най-уязвимите на покачването на цените на енергията домакинства и предприятия и за хората, бягащи от Украйна. Дания следва да има готовност да адаптира текущите разходи към променящата се ситуация. На Дания се препоръча също да увеличи публичните инвестиции за екологичния и цифровия преход, както и за енергийната сигурност, като се вземе предвид инициативата REPowerEU, включително чрез използване на Механизма и други фондове на Съюза.

| (20) | През 2023 г. в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда фискалната позиция да бъде експанзионистична (– 0,4 % от БВП), в контекста на висока инфлация. Това се предхожда от рестриктивна фискална позиция през 2022 г. (0,6 % от БВП). Увеличението на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) през 2023 г. се очаква да осигури експанзионистичен принос от 0,6 % от БВП към фискалната позиция. Експанзионистичният принос на финансираните на национално равнище нетни първични текущи разходи не се дължи на целенасочената подкрепа за домакинствата и предприятията, които са най-уязвими по отношение на покачването на цените на енергията, и за хората, бягащи от Украйна. Това се дължи на разходите за нецелеви мерки в областта на енергетиката и на увеличението на заплатите и социалните обезщетения в публичния сектор, както и на по-високите разходи за здравеопазване. В обобщение, прогнозираният растеж на финансираните на национално равнище първични текущи разходи не е в съответствие с препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, възлизаха на 0,3 % от БВП през 2023 г., докато финансираните на национално равнище инвестиции осигуриха експанзионистичен принос към фискалната позиция от 0,1 процентни пункта (13). Поради това Дания планира да финансира допълнителни инвестиции чрез Механизма и други фондове на Съюза и се предвижда да запази финансираните на национално равнище инвестиции. Тя планира да финансира публични инвестиции за екологичния и цифровия преход и за енергийна сигурност, като например мерки за енергийна ефективност, екологосъобразна данъчна реформа и мерки за екологосъобразна мобилност, които са частично финансирани от Механизма и от други фондове на Съюза. |
| --- | --- |

(20)

През 2023 г. в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда фискалната позиция да бъде експанзионистична (– 0,4 % от БВП), в контекста на висока инфлация. Това се предхожда от рестриктивна фискална позиция през 2022 г. (0,6 % от БВП). Увеличението на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) през 2023 г. се очаква да осигури експанзионистичен принос от 0,6 % от БВП към фискалната позиция. Експанзионистичният принос на финансираните на национално равнище нетни първични текущи разходи не се дължи на целенасочената подкрепа за домакинствата и предприятията, които са най-уязвими по отношение на покачването на цените на енергията, и за хората, бягащи от Украйна. Това се дължи на разходите за нецелеви мерки в областта на енергетиката и на увеличението на заплатите и социалните обезщетения в публичния сектор, както и на по-високите разходи за здравеопазване. В обобщение, прогнозираният растеж на финансираните на национално равнище първични текущи разходи не е в съответствие с препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, възлизаха на 0,3 % от БВП през 2023 г., докато финансираните на национално равнище инвестиции осигуриха експанзионистичен принос към фискалната позиция от 0,1 процентни пункта (13). Поради това Дания планира да финансира допълнителни инвестиции чрез Механизма и други фондове на Съюза и се предвижда да запази финансираните на национално равнище инвестиции. Тя планира да финансира публични инвестиции за екологичния и цифровия преход и за енергийна сигурност, като например мерки за енергийна ефективност, екологосъобразна данъчна реформа и мерки за екологосъобразна мобилност, които са частично финансирани от Механизма и от други фондове на Съюза.

| (21) | Въз основа на мерките на политиката, известни към крайната дата на изготвяне на прогнозата, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен излишък от 1,3 % от БВП през 2024 г. и съотношение на дълга към БВП от 28,8 % в края на 2024 г. Понастоящем Комисията приема, че мерките за подкрепа в областта на енергетиката ще бъдат премахнати изцяло през 2024 г. Това се базира на допускането, че няма да има нови увеличения на цените на енергията. |
| --- | --- |

(21)

Въз основа на мерките на политиката, известни към крайната дата на изготвяне на прогнозата, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен излишък от 1,3 % от БВП през 2024 г. и съотношение на дълга към БВП от 28,8 % в края на 2024 г. Понастоящем Комисията приема, че мерките за подкрепа в областта на енергетиката ще бъдат премахнати изцяло през 2024 г. Това се базира на допускането, че няма да има нови увеличения на цените на енергията.

| (22) | Дания вероятно ще продължи да изпълнява минималната средносрочна бюджетна цел от – 1,0 % от БВП, прогнозирана от Комисията за периода 2023—2025 г., през 2023 г. и 2024 г. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. структурното салдо се очаква да бъде на ниво 3,5 % от БВП през 2023 г. и 2,1 % от БВП през 2024 г., което е над средносрочната бюджетна цел. |
| --- | --- |

(22)

Дания вероятно ще продължи да изпълнява минималната средносрочна бюджетна цел от – 1,0 % от БВП, прогнозирана от Комисията за периода 2023—2025 г., през 2023 г. и 2024 г. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. структурното салдо се очаква да бъде на ниво 3,5 % от БВП през 2023 г. и 2,1 % от БВП през 2024 г., което е над средносрочната бюджетна цел.

| (23) | Ако се допусне, че политиките остават непроменени, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда нетните първични разходи, финансирани на национално равнище, да нараснат с 4,6 % през 2024 г. |
| --- | --- |

(23)

Ако се допусне, че политиките остават непроменени, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда нетните първични разходи, финансирани на национално равнище, да нараснат с 4,6 % през 2024 г.

| (24) | В Дания понастоящем е налице таван за периодичните данъци върху недвижимото имущество, което означава, че те не нарастват с пазарните цени. Поради това те не са в състояние да забавят циклите на цените на жилищата и водят до неблагоприятни последици за разпределението. През 2017 г. датският парламент одобри нова система за данъчно облагане на недвижимото имущество с цел премахване на тавана, която сега се очаква да започне да функционира от 1 януари 2024 г. Намирането на жилища на достъпни цени продължава да бъде основно предизвикателство за много хора. Комбинацията от високи цени на жилищата и дълго чакане за социални жилища доведе до недостиг на жилища на достъпни цени в големите градски райони. В Дания се наблюдава нарастващ дял на ипотеките с плаващ лихвен процент и с гратисен период, което увеличава уязвимостта на силно задлъжнелите притежатели на ипотечни кредити към допълнителни потенциални спадове в цените на жилищата и/или покачване на лихвените проценти. |
| --- | --- |

(24)

В Дания понастоящем е налице таван за периодичните данъци върху недвижимото имущество, което означава, че те не нарастват с пазарните цени. Поради това те не са в състояние да забавят циклите на цените на жилищата и водят до неблагоприятни последици за разпределението. През 2017 г. датският парламент одобри нова система за данъчно облагане на недвижимото имущество с цел премахване на тавана, която сега се очаква да започне да функционира от 1 януари 2024 г. Намирането на жилища на достъпни цени продължава да бъде основно предизвикателство за много хора. Комбинацията от високи цени на жилищата и дълго чакане за социални жилища доведе до недостиг на жилища на достъпни цени в големите градски райони. В Дания се наблюдава нарастващ дял на ипотеките с плаващ лихвен процент и с гратисен период, което увеличава уязвимостта на силно задлъжнелите притежатели на ипотечни кредити към допълнителни потенциални спадове в цените на жилищата и/или покачване на лихвените проценти.

| (25) | В съответствие с член 19, параграф 3, буква б) от Регламент (ЕС) 2021/241 и критерий 2.2 от приложение V към него планът за възстановяване и устойчивост включва широк набор от взаимно подсилващи се реформи и инвестиции, които трябва да бъдат изпълнени до 2026 г. Изпълнението на плана на Дания за възстановяване и устойчивост е в напреднал стадий. Дания представи едно искане за плащане, съответстващо на 25 ключови етапа и цели в плана за възстановяване и устойчивост, което доведе до плащане в размер на общо 301 милиона евро. Освен първото искане за плащане изпълнението на плана за възстановяване и устойчивост е в ход, като се очаква второто плащане да бъде представено до края на 2023 г. На 31 май 2023 г. Дания представи изменение на своя план за възстановяване и устойчивост, включително глава за REPowerEU. Бързото включване на новата глава за REPowerEU в плана за възстановяване и устойчивост ще позволи да бъдат финансирани допълнителни реформи и инвестиции в подкрепа на стратегическите цели на Дания в областта на енергетиката и екологичния преход. Системното и ефективно участие на местните и регионалните власти, социалните партньори и други съответни заинтересовани страни продължава да бъде важно за успешното изпълнение на плана за възстановяване и устойчивост, както и на други икономически политики и политики в областта на заетостта, които излизат извън рамките на този план, за да се гарантира широка ангажираност с цялостната програма на политиката. |
| --- | --- |

(25)

В съответствие с член 19, параграф 3, буква б) от Регламент (ЕС) 2021/241 и критерий 2.2 от приложение V към него планът за възстановяване и устойчивост включва широк набор от взаимно подсилващи се реформи и инвестиции, които трябва да бъдат изпълнени до 2026 г. Изпълнението на плана на Дания за възстановяване и устойчивост е в напреднал стадий. Дания представи едно искане за плащане, съответстващо на 25 ключови етапа и цели в плана за възстановяване и устойчивост, което доведе до плащане в размер на общо 301 милиона евро. Освен първото искане за плащане изпълнението на плана за възстановяване и устойчивост е в ход, като се очаква второто плащане да бъде представено до края на 2023 г. На 31 май 2023 г. Дания представи изменение на своя план за възстановяване и устойчивост, включително глава за REPowerEU. Бързото включване на новата глава за REPowerEU в плана за възстановяване и устойчивост ще позволи да бъдат финансирани допълнителни реформи и инвестиции в подкрепа на стратегическите цели на Дания в областта на енергетиката и екологичния преход. Системното и ефективно участие на местните и регионалните власти, социалните партньори и други съответни заинтересовани страни продължава да бъде важно за успешното изпълнение на плана за възстановяване и устойчивост, както и на други икономически политики и политики в областта на заетостта, които излизат извън рамките на този план, за да се гарантира широка ангажираност с цялостната програма на политиката.

| (26) | През 2022 г. Комисията одобри всички програмни документи на Дания в областта на политиката на сближаване. Бързото изпълнение на програмите по линия на политиката на сближаване при взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост, включително главата за REPowerEU, е от ключово значение за постигане на екологичния и цифровия преход, повишаване на икономическата и социалната устойчивост и осигуряване на балансирано териториално развитие в Дания. |
| --- | --- |

(26)

През 2022 г. Комисията одобри всички програмни документи на Дания в областта на политиката на сближаване. Бързото изпълнение на програмите по линия на политиката на сближаване при взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост, включително главата за REPowerEU, е от ключово значение за постигане на екологичния и цифровия преход, повишаване на икономическата и социалната устойчивост и осигуряване на балансирано териториално развитие в Дания.

| (27) | Освен икономическите и социалните предизвикателства, разгледани в плана за възстановяване и устойчивост и програмите по линия на политиката на сближаване, Дания е изправена пред редица допълнителни предизвикателства, свързани с декарбонизацията на икономиката и укрепването на кръговата икономика в подкрепа на екологичния преход. |
| --- | --- |

(27)

Освен икономическите и социалните предизвикателства, разгледани в плана за възстановяване и устойчивост и програмите по линия на политиката на сближаване, Дания е изправена пред редица допълнителни предизвикателства, свързани с декарбонизацията на икономиката и укрепването на кръговата икономика в подкрепа на екологичния преход.

| (28) | Напредъкът на Дания към кръгова икономика е недостатъчен и се нуждае от ускоряване, за да бъдат постигнати целите на Съюза за кръгова икономика. Въпреки някои мерки на политиката, въведени миналата година, като например плана в областта на климата от 2020 г., напредъкът е ограничен. Планът за действие за кръговата икономика от 2021 г. показва, че от 129-те инициативи в плана 27 са завършени, 88 са в процес на изпълнение, а 14 са забавени. Наличните статистически данни показват, че през 2022 г. Дания не е постигнала напредък по отношение на генерирането на отпадъци, рециклирането и кръговата икономика. Кръговото използване на материали е спаднало незначително — от 8 % през 2016 г. на 7,8 % през 2021 г., което е под средното за Съюза равнище от 11,7 % през 2021 г. Въпреки че планът за действие за кръговата икономика има за цел значително да намали суровинния отпечатък на Съюза, суровинният отпечатък на Дания през 2020 г. е бил 25,6 тона на глава от населението, което е значително над средното за Съюза за 2020 г. (13,7 тона на глава от населението). Дания продължава да изостава в няколко аспекта на кръговата икономика, по-специално генерирането на битови отпадъци, процентите на рециклиране и хранителните отпадъци. Що се отнася до битовите отпадъци, Дания все още има най-голямо количество битови отпадъци на глава от населението в Съюза — 786 kg/годишно на глава от населението през 2021 г. (средно за Съюза 530 kg/годишно на глава от населението през 2021 г.) в контекст, в който няма национална цел за общо намаляване на отпадъците. Що се отнася до рециклирането, Дания трябва да положи значителни усилия, за да постигне целта на Съюза за рециклиране на битовите отпадъци и отпадъците от опаковки за 2025 г., като се нарежда под средната стойност за Съюза от 49,6 % с 34,3 % (14) през 2021 г. И накрая, Дания отчита слаби резултати в Съюза по отношение на показателите за хранителните отпадъци. Тя разчита в голяма степен на изгарянето на отпадъци, като над 50 % от битовите отпадъци се изгарят спрямо приблизително 26 % като средна стойност за Съюза. |
| --- | --- |

(28)

Напредъкът на Дания към кръгова икономика е недостатъчен и се нуждае от ускоряване, за да бъдат постигнати целите на Съюза за кръгова икономика. Въпреки някои мерки на политиката, въведени миналата година, като например плана в областта на климата от 2020 г., напредъкът е ограничен. Планът за действие за кръговата икономика от 2021 г. показва, че от 129-те инициативи в плана 27 са завършени, 88 са в процес на изпълнение, а 14 са забавени. Наличните статистически данни показват, че през 2022 г. Дания не е постигнала напредък по отношение на генерирането на отпадъци, рециклирането и кръговата икономика. Кръговото използване на материали е спаднало незначително — от 8 % през 2016 г. на 7,8 % през 2021 г., което е под средното за Съюза равнище от 11,7 % през 2021 г. Въпреки че планът за действие за кръговата икономика има за цел значително да намали суровинния отпечатък на Съюза, суровинният отпечатък на Дания през 2020 г. е бил 25,6 тона на глава от населението, което е значително над средното за Съюза за 2020 г. (13,7 тона на глава от населението). Дания продължава да изостава в няколко аспекта на кръговата икономика, по-специално генерирането на битови отпадъци, процентите на рециклиране и хранителните отпадъци. Що се отнася до битовите отпадъци, Дания все още има най-голямо количество битови отпадъци на глава от населението в Съюза — 786 kg/годишно на глава от населението през 2021 г. (средно за Съюза 530 kg/годишно на глава от населението през 2021 г.) в контекст, в който няма национална цел за общо намаляване на отпадъците. Що се отнася до рециклирането, Дания трябва да положи значителни усилия, за да постигне целта на Съюза за рециклиране на битовите отпадъци и отпадъците от опаковки за 2025 г., като се нарежда под средната стойност за Съюза от 49,6 % с 34,3 % (14) през 2021 г. И накрая, Дания отчита слаби резултати в Съюза по отношение на показателите за хранителните отпадъци. Тя разчита в голяма степен на изгарянето на отпадъци, като над 50 % от битовите отпадъци се изгарят спрямо приблизително 26 % като средна стойност за Съюза.

| (29) | Дания се е ангажирала с амбициозни цели за декарбонизация и е лидер в използването на енергия от възобновяеми източници, по-специално производството на вятърна енергия. Потреблението на природен газ в Дания е намаляло с 25,2 % през периода между август 2022 г. и март 2023 г. в сравнение със средното потребление на газ за същия период през предходните пет години — това надхвърля целта за намаляване от 15 %, определена в Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета (15). Дания може да продължи да полага усилия за временно намаляване на търсенето на газ до 31 март 2024 г. съгласно Регламент (ЕС) 2023/706 на Съвета (16). За да се постигнат целите за декарбонизация и да се увеличи делът на възобновяемите енергийни източници в енергийния микс, по-бързото възлагане на проекти и опростените правила за издаване на разрешения са от съществено значение за постигането на националните амбиции за разгръщане на мощности за вятърна енергия от разположени в морето и на сушата инсталации. Допълнителните мощности, включително енергийните острови в Балтийско море и Северно море, ще изискват да се планира необходимото разширяване на мрежата на равнище пренос и разпределение. Междувременно инвестициите в енергийна ефективност могат да намалят необходимостта от инвестиции в енергийна инфраструктура. Насърчаването на мерките за енергийна ефективност на сградите, комбинирането на мерки за изолация с внедряването на декарбонизирани отоплителни инсталации може допълнително да намали зависимостта от изкопаеми горива и да ограничи търсенето на енергия. Подобренията на енергийната ефективност в обществените сгради могат да се подпомогнат допълнително чрез премахване на бюджетните ограничения за екологосъобразните проекти за общините и регионите. Допълнителните мерки в подкрепа на енергийната ефективност на частните сгради ще способстват за намаляване на високите разходи за енергия в Дания, където през 2022 г. средните сметки за енергия на домакинствата бяха на второ място по размер. Националните промишлени дейности предлагат потенциал за подобряване на енергийната ефективност, особено чрез използване на излишъка от топлинна енергия в рамките на централното отопление. |
| --- | --- |

(29)

Дания се е ангажирала с амбициозни цели за декарбонизация и е лидер в използването на енергия от възобновяеми източници, по-специално производството на вятърна енергия. Потреблението на природен газ в Дания е намаляло с 25,2 % през периода между август 2022 г. и март 2023 г. в сравнение със средното потребление на газ за същия период през предходните пет години — това надхвърля целта за намаляване от 15 %, определена в Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета (15). Дания може да продължи да полага усилия за временно намаляване на търсенето на газ до 31 март 2024 г. съгласно Регламент (ЕС) 2023/706 на Съвета (16). За да се постигнат целите за декарбонизация и да се увеличи делът на възобновяемите енергийни източници в енергийния микс, по-бързото възлагане на проекти и опростените правила за издаване на разрешения са от съществено значение за постигането на националните амбиции за разгръщане на мощности за вятърна енергия от разположени в морето и на сушата инсталации. Допълнителните мощности, включително енергийните острови в Балтийско море и Северно море, ще изискват да се планира необходимото разширяване на мрежата на равнище пренос и разпределение. Междувременно инвестициите в енергийна ефективност могат да намалят необходимостта от инвестиции в енергийна инфраструктура. Насърчаването на мерките за енергийна ефективност на сградите, комбинирането на мерки за изолация с внедряването на декарбонизирани отоплителни инсталации може допълнително да намали зависимостта от изкопаеми горива и да ограничи търсенето на енергия. Подобренията на енергийната ефективност в обществените сгради могат да се подпомогнат допълнително чрез премахване на бюджетните ограничения за екологосъобразните проекти за общините и регионите. Допълнителните мерки в подкрепа на енергийната ефективност на частните сгради ще способстват за намаляване на високите разходи за енергия в Дания, където през 2022 г. средните сметки за енергия на домакинствата бяха на второ място по размер. Националните промишлени дейности предлагат потенциал за подобряване на енергийната ефективност, особено чрез използване на излишъка от топлинна енергия в рамките на централното отопление.

| (30) | Недостигът на работна ръка и умения в сектори и професии, които са от ключово значение за екологичния преход, включително производството, внедряването и поддръжката на технологии с нулеви нетни емисии, създава пречки пред прехода към икономика с нулеви нетни емисии. Висококачествените системи за образование и обучение, които отговарят на променящите се нужди на пазара на труда, и целенасочените мерки за повишаване на квалификацията и за преквалификация са от ключово значение за намаляване на недостига на умения и насърчаване на приобщаването и пренасочването на работната сила. За да се отключи неоползотвореното предлагане на работна ръка, тези мерки трябва да бъдат достъпни, по-специално за физическите лица и в секторите и регионите, които са най-силно засегнати от екологичния преход. През 2022 г. в Дания е докладван недостиг на работна ръка за 60 професии, изискващи специфични умения или знания за екологичния преход, включително инженери в областта на околната среда, специалисти в областта на опазването на околната среда и строителни архитекти. Въпреки че търсенето на умения за екологичния преход нараства, броят на работниците в енергоемките отрасли, участващи в образование и обучение, е намалял значително през последното десетилетие — от 24,6 % през 2015 г. на 15,6 % през 2021 г., |
| --- | --- |

(30)

Недостигът на работна ръка и умения в сектори и професии, които са от ключово значение за екологичния преход, включително производството, внедряването и поддръжката на технологии с нулеви нетни емисии, създава пречки пред прехода към икономика с нулеви нетни емисии. Висококачествените системи за образование и обучение, които отговарят на променящите се нужди на пазара на труда, и целенасочените мерки за повишаване на квалификацията и за преквалификация са от ключово значение за намаляване на недостига на умения и насърчаване на приобщаването и пренасочването на работната сила. За да се отключи неоползотвореното предлагане на работна ръка, тези мерки трябва да бъдат достъпни, по-специално за физическите лица и в секторите и регионите, които са най-силно засегнати от екологичния преход. През 2022 г. в Дания е докладван недостиг на работна ръка за 60 професии, изискващи специфични умения или знания за екологичния преход, включително инженери в областта на околната среда, специалисти в областта на опазването на околната среда и строителни архитекти. Въпреки че търсенето на умения за екологичния преход нараства, броят на работниците в енергоемките отрасли, участващи в образование и обучение, е намалял значително през последното десетилетие — от 24,6 % през 2015 г. на 15,6 % през 2021 г.,

ПРЕПОРЪЧВА на Дания да предприеме през 2023 г. и 2024 г. следните действия:

1.

Като поддържа стабилна фискална позиция през 2024 г., да запази финансираните на национално равнище публични инвестиции и да гарантира, че безвъзмездните средства по Механизма и другите фондове на Съюза се усвояват ефективно, по-специално с цел насърчаване на екологичния и цифровия преход.

За периода след 2024 г. да продължи да извършва инвестициите и реформите, водещи до по-висок устойчив растеж, и да запази разумна средносрочна фискална позиция.

Да прилага новата система за данъчно облагане на недвижимото имущество, за да се възстанови връзката между пазарните цени и данъците и да се гарантира по-справедливо данъчно облагане. Да ускори инвестициите в строителството на жилища на достъпни цени с цел облекчаване на най-належащите нужди.

2.

Да продължи системното изпълнение на националния план за възстановяване и устойчивост и в контекста на неотдавна представеното допълнение, включително главата за REPowerEU, бързо да започне изпълнението на свързаните с него мерки. Да пристъпи към бързо изпълнение на програмите по линия на политиката на сближаване при тясно взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост.

3.

Да укрепи кръговата икономика и политиките за управление на отпадъците, включително чрез ускоряване на изпълнението на националния план за действие на Дания за кръгова икономика, чрез насърчаване на предотвратяването на генерирането на отпадъци и повторното използване на битови и други отпадъци, увеличаване на процента на рециклиране, намаляване на хранителните отпадъци и преминаване от изгаряне на битови отпадъци към по-екологосъобразни източници на производство на топлина.

4.

Да намали зависимостта от изкопаеми горива и да увеличи дела на възобновяемите енергийни източници в енергийните доставки. Да отговори на нарастващото търсене и нуждите от гъвкавост чрез стимулиране на необходимото развитие на електроенергийната мрежа на равнище пренос и разпределение. Да рационализира приложимите правила за издаване на разрешения за енергия от възобновяеми източници. Да реализира допълнителни мерки в подкрепа на енергийната ефективност в частните и публичните сгради, така че да се намалят сметките за енергия и разходите за енергийната система. Да гарантира по-оптимално внедряване на декарбонизирани отоплителни инсталации. Да увеличи усилията на политиката, насочени към предоставянето и придобиването на уменията и компетентностите, необходими за екологичния преход.

Съставено в Брюксел на 14 юли 2023 година.

За Съвета

Председател

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета от 12 февруари 2021 г. за създаване на Механизъм за възстановяване и устойчивост (ОВ L 57, 18.2.2021 г., стр. 17).

2

(3)  Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25).

3

(4)  Препоръка на Съвета от 16 май 2023 г. относно икономическата политика на еврозоната (ОВ C 180, 23.5.2023 г., стр. 1).

4

(5)  Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета от 27 февруари 2023 г. за изменение на Регламент (ЕС) 2021/241 във връзка с главите за REPowerEU в плановете за възстановяване и устойчивост и за изменение на регламенти (ЕС) No 1303/2013, (ЕС) 2021/1060 и (ЕС) 2021/1755 и Директива 2003/87/ЕО (ОВ L 63, 28.2.2023 г., стр. 1).

5

(6)  ST 10154/2021 INIT.

6

(7)  Препоръка на Съвета от 18 юни 2021 г., съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция за 2021 г. на Дания (ОВ C 304, 29.7.2021 г., стр. 14).

7

(8)  Фискалната позиция се измерва с промяната в първичните разходи (без дискреционните мерки по отношение на приходите), като се изключват временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, но се включват разходите, финансирани с безвъзмездна подкрепа (безвъзмездни средства) по Механизма и с други фондове на Съюза — спрямо средносрочния потенциален растеж. За повече подробности вж. каре 1 във фискалните статистически таблици.

8

(9)  Очаква се другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, да осигурят експанзионистичен принос от 0,3 процентни пункта от БВП.

9

(10)  Тази стойност представлява равнището на годишните бюджетни разходи за тези мерки, включително текущите приходи и разходи, както и когато е уместно — мерките за капиталови разходи.

10

(11)  Препоръка на Съвета от 12 юли 2022 г. относно националната програма за реформи на Дания и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Дания за 2022 г. (ОВ C 334, 1.9.2022 г., стр. 27).

11

(12)  Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. средносрочният (среден за 10 години) потенциален растеж на производството на Дания, който се използва за измерване на фискалната позиция, се оценява на 1,9 % в номинално изражение.

12

(13)  Очаква се другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, да осигурят рестриктивен принос от 0,2 процентни пункта от БВП.

13

(14)  Дания информира Комисията, че докладваният процент на рециклиране за 2021 г. се основава на неточни данни и ще бъде преразгледан.

14

(15)  Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета от 5 август 2022 г. относно координирани мерки за намаляване на търсенето на газ (ОВ L 206, 8.8.2022 г., стр. 1).

15

(16)  Регламент (ЕС) 2023/706 на Съвета от 30 март 2023 г. за изменение на Регламент (ЕС) 2022/1369 във връзка с продължаване на периода на намаляване на търсенето във връзка с мерките за намаляване на търсенето на газ, и за засилване на докладването и наблюдението на тяхното прилагане (ОВ L 93, 31.3.2023 г., стр. 1).

16

---

| 1.9.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 312/38 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 312/38

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 14 юли 2023 година

относно националната програма за реформи на Германия за 2023 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Германия за 2023 г.

(2023/C 312/05)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,

като взе предвид Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета (3), с който бе създаден Механизмът за възстановяване и устойчивост („Механизмът“), влезе в сила на 19 февруари 2021 г. По Механизма се предоставя финансова подкрепа на държавите членки за осъществяването на реформи и инвестиции, водещи до фискален стимул, финансиран от Съюза. В съответствие с приоритетите на европейския семестър Механизмът допринася за икономическото и приобщаващото възстановяване и за осъществяването на устойчиви и стимулиращи растежа реформи и инвестиции, по-специално реформи и инвестиции за насърчаване на екологичния и цифровия преход и за укрепване на устойчивостта на икономиките на държавите членки. Механизмът също така спомага за укрепването на публичните финанси и стимулира растежа и създаването на работни места в средносрочен и дългосрочен план, подобрява териториалното сближаване в рамките на Съюза и подкрепя непрекъснатото прилагане на Европейския стълб на социалните права. Максималното финансово участие за държава членка в рамките на Механизма беше актуализирано на 30 юни 2022 г. в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕС) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета (3), с който бе създаден Механизмът за възстановяване и устойчивост („Механизмът“), влезе в сила на 19 февруари 2021 г. По Механизма се предоставя финансова подкрепа на държавите членки за осъществяването на реформи и инвестиции, водещи до фискален стимул, финансиран от Съюза. В съответствие с приоритетите на европейския семестър Механизмът допринася за икономическото и приобщаващото възстановяване и за осъществяването на устойчиви и стимулиращи растежа реформи и инвестиции, по-специално реформи и инвестиции за насърчаване на екологичния и цифровия преход и за укрепване на устойчивостта на икономиките на държавите членки. Механизмът също така спомага за укрепването на публичните финанси и стимулира растежа и създаването на работни места в средносрочен и дългосрочен план, подобрява териториалното сближаване в рамките на Съюза и подкрепя непрекъснатото прилагане на Европейския стълб на социалните права. Максималното финансово участие за държава членка в рамките на Механизма беше актуализирано на 30 юни 2022 г. в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕС) 2021/241.

| (2) | На 22 ноември 2022 г. Комисията прие годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2023 г. На 23 март 2023 г. Европейският съвет одобри приоритетите на годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., които са съсредоточени около четирите измерения на конкурентоспособната устойчивост. На 22 ноември 2022 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие и доклада за механизма за предупреждение за 2023 г., в който посочи Германия като една от държавите членки, които може да бъдат засегнати или за които може да съществува риск да бъдат засегнати от дисбаланси, и за които ще е необходим задълбочен преглед. На същата дата Комисията прие и становище относно проекта на бюджетен план за 2023 г. на Германия. Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната и предложение за съвместния доклад за заетостта за 2023 г., в който се анализира прилагането на насоките за заетостта и принципите на Европейския стълб на социалните права. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната (4) („Препоръка от 2023 г. относно еврозоната“) на 16 май 2023 г. и съвместния доклад за заетостта на 13 март 2023 г. |
| --- | --- |

(2)

На 22 ноември 2022 г. Комисията прие годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2023 г. На 23 март 2023 г. Европейският съвет одобри приоритетите на годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., които са съсредоточени около четирите измерения на конкурентоспособната устойчивост. На 22 ноември 2022 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие и доклада за механизма за предупреждение за 2023 г., в който посочи Германия като една от държавите членки, които може да бъдат засегнати или за които може да съществува риск да бъдат засегнати от дисбаланси, и за които ще е необходим задълбочен преглед. На същата дата Комисията прие и становище относно проекта на бюджетен план за 2023 г. на Германия. Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната и предложение за съвместния доклад за заетостта за 2023 г., в който се анализира прилагането на насоките за заетостта и принципите на Европейския стълб на социалните права. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната (4) („Препоръка от 2023 г. относно еврозоната“) на 16 май 2023 г. и съвместния доклад за заетостта на 13 март 2023 г.

| (3) | Въпреки че икономиките на Съюза показват забележителна устойчивост, геополитическият контекст продължава да оказва отрицателно въздействие. Като застава твърдо зад Украйна, Съюзът насочва своята програма за икономическа и социална политика към намаляване на отрицателното въздействие от енергийните сътресения върху уязвимите домакинства и предприятия в краткосрочен план и към запазване на усилията за осъществяване на екологичния и цифровия преход, подкрепа за устойчив и приобщаващ растеж, запазване на макроикономическата стабилност и повишаване на устойчивостта в средносрочен план. Той също така поставя особен акцент върху повишаването на конкурентоспособността и производителността на Съюза. |
| --- | --- |

(3)

Въпреки че икономиките на Съюза показват забележителна устойчивост, геополитическият контекст продължава да оказва отрицателно въздействие. Като застава твърдо зад Украйна, Съюзът насочва своята програма за икономическа и социална политика към намаляване на отрицателното въздействие от енергийните сътресения върху уязвимите домакинства и предприятия в краткосрочен план и към запазване на усилията за осъществяване на екологичния и цифровия преход, подкрепа за устойчив и приобщаващ растеж, запазване на макроикономическата стабилност и повишаване на устойчивостта в средносрочен план. Той също така поставя особен акцент върху повишаването на конкурентоспособността и производителността на Съюза.

| (4) | На 1 февруари 2023 г. Комисията публикува съобщение, озаглавено „Промишлен план на Зеления пакт за ерата на нулеви нетни емисии“ („промишлен план на Зеления пакт“). Целта на промишления план на Зеления пакт е засилване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии и подпомагане на бързия преход към неутралност по отношение на климата. Планът допълва текущите усилия в рамките на Европейския зелен пакт и REPowerEU. Той има за цел и да се осигури по-благоприятна среда за увеличаване на производствения капацитет на Съюза за технологиите и продуктите с нулеви нетни емисии, необходими за постигане на амбициозните цели на Съюза в областта на климата, и да се гарантира достъп до съответните суровини от критично значение, включително чрез диверсифициране на източниците, правилно използване на геоложките ресурси в държавите членки и максимално увеличаване на рециклирането на суровини. Промишленият план на Зеления пакт се основава на четири стълба: предвидима и опростена регулаторна среда, по-бърз достъп до финансиране, повишаване на уменията и отворена търговия за устойчиви вериги на доставки. На 16 март 2023 г. Комисията публикува ново съобщение, озаглавено „Дългосрочна конкурентоспособност на ЕС: перспективи след 2030 г.“, структурирано около девет взаимно подсилващи се движещи сили с цел да се работи за стимулираща растежа регулаторна рамка. В него се определят приоритети на политиката, насочени към активно осигуряване на структурни подобрения, добре насочени инвестиции и регулаторни мерки за дългосрочната конкурентоспособност на Съюза и неговите държави членки. Препоръките по-долу спомагат за изпълнението на тези приоритети. |
| --- | --- |

(4)

На 1 февруари 2023 г. Комисията публикува съобщение, озаглавено „Промишлен план на Зеления пакт за ерата на нулеви нетни емисии“ („промишлен план на Зеления пакт“). Целта на промишления план на Зеления пакт е засилване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии и подпомагане на бързия преход към неутралност по отношение на климата. Планът допълва текущите усилия в рамките на Европейския зелен пакт и REPowerEU. Той има за цел и да се осигури по-благоприятна среда за увеличаване на производствения капацитет на Съюза за технологиите и продуктите с нулеви нетни емисии, необходими за постигане на амбициозните цели на Съюза в областта на климата, и да се гарантира достъп до съответните суровини от критично значение, включително чрез диверсифициране на източниците, правилно използване на геоложките ресурси в държавите членки и максимално увеличаване на рециклирането на суровини. Промишленият план на Зеления пакт се основава на четири стълба: предвидима и опростена регулаторна среда, по-бърз достъп до финансиране, повишаване на уменията и отворена търговия за устойчиви вериги на доставки. На 16 март 2023 г. Комисията публикува ново съобщение, озаглавено „Дългосрочна конкурентоспособност на ЕС: перспективи след 2030 г.“, структурирано около девет взаимно подсилващи се движещи сили с цел да се работи за стимулираща растежа регулаторна рамка. В него се определят приоритети на политиката, насочени към активно осигуряване на структурни подобрения, добре насочени инвестиции и регулаторни мерки за дългосрочната конкурентоспособност на Съюза и неговите държави членки. Препоръките по-долу спомагат за изпълнението на тези приоритети.

| (5) | През 2023 г. европейският семестър за координация на икономическите политики продължава да се развива в съответствие с прилагането на Механизма. Пълното изпълнение на плановете за възстановяване и устойчивост продължава да е от съществено значение за изпълнението на приоритетите на политиката в рамките на европейския семестър, тъй като плановете обхващат всички или значителна част от съответните специфични за всяка държава препоръки, отправени през последните години. Специфичните за всяка държава препоръки за 2019 г., 2020 г. и 2022 г. продължават да бъдат еднакво актуални за плановете за възстановяване и устойчивост, преразгледани, актуализирани или изменени в съответствие с членове 14, 18 и 21 от Регламент (ЕС) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

През 2023 г. европейският семестър за координация на икономическите политики продължава да се развива в съответствие с прилагането на Механизма. Пълното изпълнение на плановете за възстановяване и устойчивост продължава да е от съществено значение за изпълнението на приоритетите на политиката в рамките на европейския семестър, тъй като плановете обхващат всички или значителна част от съответните специфични за всяка държава препоръки, отправени през последните години. Специфичните за всяка държава препоръки за 2019 г., 2020 г. и 2022 г. продължават да бъдат еднакво актуални за плановете за възстановяване и устойчивост, преразгледани, актуализирани или изменени в съответствие с членове 14, 18 и 21 от Регламент (ЕС) 2021/241.

| (6) | Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета (5) („Регламентът REPowerEU“), приет на 27 февруари 2023 г., има за цел бързото премахване на зависимостта на Съюза от вноса на руски изкопаеми горива. Това ще допринесе за енергийната сигурност и диверсификацията на енергийните доставки на Съюза, като същевременно ще увеличи използването на възобновяеми енергийни източници, капацитета за съхранение на енергия и енергийната ефективност. Регламентът REPowerEU дава възможност на държавите членки да добавят нова глава за REPowerEU към своите национални планове за възстановяване и устойчивост, за да финансират ключови реформи и инвестиции, които ще спомогнат за постигането на целите на REPowerEU. Тези реформи и инвестиции също така ще спомогнат за повишаване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии, както е посочено в промишления план на Зеления пакт, и за изпълнение на свързаните с енергетиката специфични за всяка държава препоръки, отправени към държавите членки през 2022 г. и когато е приложимо, през 2023 г. С Регламента REPowerEU се въвежда нова категория безвъзмездна финансова подкрепа, която се предоставя на държавите членки за финансиране на нови свързани с енергетиката реформи и инвестиции в рамките на техните планове за възстановяване и устойчивост. |
| --- | --- |

(6)

Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета (5) („Регламентът REPowerEU“), приет на 27 февруари 2023 г., има за цел бързото премахване на зависимостта на Съюза от вноса на руски изкопаеми горива. Това ще допринесе за енергийната сигурност и диверсификацията на енергийните доставки на Съюза, като същевременно ще увеличи използването на възобновяеми енергийни източници, капацитета за съхранение на енергия и енергийната ефективност. Регламентът REPowerEU дава възможност на държавите членки да добавят нова глава за REPowerEU към своите национални планове за възстановяване и устойчивост, за да финансират ключови реформи и инвестиции, които ще спомогнат за постигането на целите на REPowerEU. Тези реформи и инвестиции също така ще спомогнат за повишаване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии, както е посочено в промишления план на Зеления пакт, и за изпълнение на свързаните с енергетиката специфични за всяка държава препоръки, отправени към държавите членки през 2022 г. и когато е приложимо, през 2023 г. С Регламента REPowerEU се въвежда нова категория безвъзмездна финансова подкрепа, която се предоставя на държавите членки за финансиране на нови свързани с енергетиката реформи и инвестиции в рамките на техните планове за възстановяване и устойчивост.

| (7) | На 8 март 2023 г. Комисията прие съобщение, в което се предоставят насоки за фискалната политика за 2024 г. („съобщението от 8 март 2023 г.“). То има за цел да подпомогне изготвянето на програмите за стабилност и конвергенция на държавите членки и по този начин да се засили координацията на политиките. Комисията припомни, че общата клауза за дерогация от Пакта за стабилност и растеж ще бъде дезактивирана в края на 2023 г. Тя призова за фискални политики през периода 2023 – 2024 г., които осигуряват средносрочна устойчивост на обслужването на дълга и повишават потенциалния растеж по устойчив начин, и прикани държавите членки да определят в своите програми за стабилност и конвергенция за 2023 г. начина, по който фискалните им планове ще осигурят спазването на референтната стойност по Договора от 3% от брутния вътрешен продукт (БВП), както и реалистичното и непрекъснато намаляване на дълга или запазването на благоразумно равнище на дълга в средносрочен план. Комисията прикани държавите членки също така постепенно да премахнат националните фискални мерки, въведени за защита на домакинствата и предприятията от енергийния ценови шок, като се започне с тези с най-слаба насоченост. Тя посочи, че ако мерките за подкрепа трябва да бъдат удължени поради подновен натиск върху цените на енергията, държавите членки следва да насочат много по-добре тези мерки към уязвимите домакинства и предприятия. Комисията заяви, че фискалните препоръки ще бъдат количествено определени и диференцирани. Освен това, както се предлага в съобщението на Комисията от 9 ноември 2022 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС, фискалните препоръки ще бъдат формулирани въз основа на нетните първични разходи. Комисията препоръча всички държави членки да продължат да защитават инвестициите, финансирани на национално равнище, и да гарантират ефективното използване на средствата по линия на Механизма и други фондове на Съюза, по-специално с оглед на екологичния и цифровия преход и целите по отношение на устойчивостта. Комисията посочи, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. в съответствие с действащите правни разпоредби. |
| --- | --- |

(7)

На 8 март 2023 г. Комисията прие съобщение, в което се предоставят насоки за фискалната политика за 2024 г. („съобщението от 8 март 2023 г.“). То има за цел да подпомогне изготвянето на програмите за стабилност и конвергенция на държавите членки и по този начин да се засили координацията на политиките. Комисията припомни, че общата клауза за дерогация от Пакта за стабилност и растеж ще бъде дезактивирана в края на 2023 г. Тя призова за фискални политики през периода 2023 – 2024 г., които осигуряват средносрочна устойчивост на обслужването на дълга и повишават потенциалния растеж по устойчив начин, и прикани държавите членки да определят в своите програми за стабилност и конвергенция за 2023 г. начина, по който фискалните им планове ще осигурят спазването на референтната стойност по Договора от 3% от брутния вътрешен продукт (БВП), както и реалистичното и непрекъснато намаляване на дълга или запазването на благоразумно равнище на дълга в средносрочен план. Комисията прикани държавите членки също така постепенно да премахнат националните фискални мерки, въведени за защита на домакинствата и предприятията от енергийния ценови шок, като се започне с тези с най-слаба насоченост. Тя посочи, че ако мерките за подкрепа трябва да бъдат удължени поради подновен натиск върху цените на енергията, държавите членки следва да насочат много по-добре тези мерки към уязвимите домакинства и предприятия. Комисията заяви, че фискалните препоръки ще бъдат количествено определени и диференцирани. Освен това, както се предлага в съобщението на Комисията от 9 ноември 2022 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС, фискалните препоръки ще бъдат формулирани въз основа на нетните първични разходи. Комисията препоръча всички държави членки да продължат да защитават инвестициите, финансирани на национално равнище, и да гарантират ефективното използване на средствата по линия на Механизма и други фондове на Съюза, по-специално с оглед на екологичния и цифровия преход и целите по отношение на устойчивостта. Комисията посочи, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. в съответствие с действащите правни разпоредби.

| (8) | На 26 април 2023 г. Комисията представи законодателни предложения за извършване на цялостна реформа на правилата на Съюза за икономическо управление. Основната цел на предложенията е да се засили устойчивостта на обслужването на публичния дълг и да се насърчи устойчивият и приобщаващ растеж във всички държави членки чрез реформи и инвестиции. Предложенията на Комисията са насочени към подобряване на националната ангажираност, опростяване на рамката и преминаване към по-голям средносрочен фокус в съчетание с ефективно и по-последователно правоприлагане. Съгласно заключенията на Съвета от 14 март 2023 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС целта е законодателната работа да приключи през 2023 г. |
| --- | --- |

(8)

На 26 април 2023 г. Комисията представи законодателни предложения за извършване на цялостна реформа на правилата на Съюза за икономическо управление. Основната цел на предложенията е да се засили устойчивостта на обслужването на публичния дълг и да се насърчи устойчивият и приобщаващ растеж във всички държави членки чрез реформи и инвестиции. Предложенията на Комисията са насочени към подобряване на националната ангажираност, опростяване на рамката и преминаване към по-голям средносрочен фокус в съчетание с ефективно и по-последователно правоприлагане. Съгласно заключенията на Съвета от 14 март 2023 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС целта е законодателната работа да приключи през 2023 г.

| (9) | На 28 април 2021 г. Германия представи на Комисията своя национален план за възстановяване и устойчивост в съответствие с член 18, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2021/241. Съгласно член 19 от Регламент (ЕС) 2021/241 Комисията оцени целесъобразността, ефективността, ефикасността и съгласуваността на плана за възстановяване и устойчивост в съответствие с насоките за оценка, съдържащи се в приложение V към посочения регламент. На 13 юли 2021 г. Съветът прие своето решение за изпълнение за одобряване на оценката на плана за възстановяване и устойчивост на Германия (6). Отпускането на траншовете зависи от приемането на решение на Комисията в съответствие с член 24, параграф 5 от Регламент (ЕС) 2021/241, в което се посочва, че Германия е изпълнила задоволително съответните ключови етапи и цели, определени в решението за изпълнение на Съвета. Задоволителното изпълнение предполага, че постигането на предходните ключови етапи и цели е запазено. |
| --- | --- |

(9)

На 28 април 2021 г. Германия представи на Комисията своя национален план за възстановяване и устойчивост в съответствие с член 18, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2021/241. Съгласно член 19 от Регламент (ЕС) 2021/241 Комисията оцени целесъобразността, ефективността, ефикасността и съгласуваността на плана за възстановяване и устойчивост в съответствие с насоките за оценка, съдържащи се в приложение V към посочения регламент. На 13 юли 2021 г. Съветът прие своето решение за изпълнение за одобряване на оценката на плана за възстановяване и устойчивост на Германия (6). Отпускането на траншовете зависи от приемането на решение на Комисията в съответствие с член 24, параграф 5 от Регламент (ЕС) 2021/241, в което се посочва, че Германия е изпълнила задоволително съответните ключови етапи и цели, определени в решението за изпълнение на Съвета. Задоволителното изпълнение предполага, че постигането на предходните ключови етапи и цели е запазено.

| (10) | В съответствие с член 4, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1466/97 на 24 април 2023 г. Германия представи националната си програма за реформи за 2023 г., а на 26 април 2023 г. – програмата си за стабилност за 2023 г. Двете програми бяха оценени заедно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В съответствие с член 27 от Регламент (ЕС) 2021/241 националната програма за реформи за 2023 г. отразява също шестмесечното докладване на Германия относно напредъка, постигнат при изпълнението на нейния план за възстановяване и устойчивост. |
| --- | --- |

(10)

В съответствие с член 4, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1466/97 на 24 април 2023 г. Германия представи националната си програма за реформи за 2023 г., а на 26 април 2023 г. – програмата си за стабилност за 2023 г. Двете програми бяха оценени заедно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В съответствие с член 27 от Регламент (ЕС) 2021/241 националната програма за реформи за 2023 г. отразява също шестмесечното докладване на Германия относно напредъка, постигнат при изпълнението на нейния план за възстановяване и устойчивост.

| (11) | На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклада за Германия за 2023 г. В него беше оценен напредъкът на Германия в изпълнението на съответните специфични за държавата препоръки, приети от Съвета в периода 2019—2022 г., и беше направен преглед на изпълнението от страна на Германия на плана за възстановяване и устойчивост. Въз основа на този анализ в доклада за държавата бяха посочени пропуски по отношение на предизвикателствата, които не са разгледани или са само частично разгледани в плана за възстановяване и устойчивост, както и по отношение на новите и нововъзникващите предизвикателства. В него бяха оценени също напредъкът на Германия при прилагането на Европейския стълб на социалните права и постигането на водещите цели на Съюза в областта на заетостта, уменията и намаляването на бедността, както и напредъкът в постигането на целите на Обединените нации за устойчиво развитие. |
| --- | --- |

(11)

На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклада за Германия за 2023 г. В него беше оценен напредъкът на Германия в изпълнението на съответните специфични за държавата препоръки, приети от Съвета в периода 2019—2022 г., и беше направен преглед на изпълнението от страна на Германия на плана за възстановяване и устойчивост. Въз основа на този анализ в доклада за държавата бяха посочени пропуски по отношение на предизвикателствата, които не са разгледани или са само частично разгледани в плана за възстановяване и устойчивост, както и по отношение на новите и нововъзникващите предизвикателства. В него бяха оценени също напредъкът на Германия при прилагането на Европейския стълб на социалните права и постигането на водещите цели на Съюза в областта на заетостта, уменията и намаляването на бедността, както и напредъкът в постигането на целите на Обединените нации за устойчиво развитие.

| (12) | Комисията извърши задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 за Германия и публикува резултатите от него на 24 май 2023 г. Комисията стигна до заключението, че в Германия са налице макроикономически дисбаланси. По-специално постоянният голям излишък по текущата сметка, отразяващ също намалелите инвестиции спрямо спестяванията, който има трансгранично въздействие, напоследък постепенно намалява на фона на енергийната криза, но се очаква да нарасне значително. Излишъкът по текущата сметка намалява бавно до 2019 г., с леко нарастващ коефициент на вътрешни инвестиции и намаляващ търговски баланс, и оттогава е под въздействието на необичайни икономически обстоятелства. Той намаля значително през 2022 г. на фона на по-високите цени на вносната енергия, придружени с намаляване на излишъка в търговията с неенергийни продукти и възстановяване на вноса на туристически услуги. През 2022 г. излишъкът остана над нивата, обусловени от основните показатели на държавата, и се очаква да се възстанови значително през 2023 г. и да остане почти непроменен през 2024 г. Предвижда се той да остане под прага на процедурата при макроикономически дисбаланси. Предвижда се значителен ръст на заплатите, което ще подкрепи вътрешното търсене, докато разходите за труд на единица продукция може да нарастват по-бързо, отколкото в останалата част от еврозоната. Въпреки това потреблението и инвестициите се намират във временен застой поради високата инфлация. През последните години цените на жилищата бележат рязко увеличение, дори и на фона на лекото понижение от средата на 2022 г. Предлагането на жилища не може да отговори на търсенето поради недостатъчните инвестиции в жилищно строителство, което може да увеличи трайно съществуващия риск от надценяване. Навременното и ефективно изпълнение на инициативите за публични инвестиции и премахването на пречките пред инвестициите ще допринесат за допълнително намаляване на уязвимостите. |
| --- | --- |

(12)

Комисията извърши задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 за Германия и публикува резултатите от него на 24 май 2023 г. Комисията стигна до заключението, че в Германия са налице макроикономически дисбаланси. По-специално постоянният голям излишък по текущата сметка, отразяващ също намалелите инвестиции спрямо спестяванията, който има трансгранично въздействие, напоследък постепенно намалява на фона на енергийната криза, но се очаква да нарасне значително. Излишъкът по текущата сметка намалява бавно до 2019 г., с леко нарастващ коефициент на вътрешни инвестиции и намаляващ търговски баланс, и оттогава е под въздействието на необичайни икономически обстоятелства. Той намаля значително през 2022 г. на фона на по-високите цени на вносната енергия, придружени с намаляване на излишъка в търговията с неенергийни продукти и възстановяване на вноса на туристически услуги. През 2022 г. излишъкът остана над нивата, обусловени от основните показатели на държавата, и се очаква да се възстанови значително през 2023 г. и да остане почти непроменен през 2024 г. Предвижда се той да остане под прага на процедурата при макроикономически дисбаланси. Предвижда се значителен ръст на заплатите, което ще подкрепи вътрешното търсене, докато разходите за труд на единица продукция може да нарастват по-бързо, отколкото в останалата част от еврозоната. Въпреки това потреблението и инвестициите се намират във временен застой поради високата инфлация. През последните години цените на жилищата бележат рязко увеличение, дори и на фона на лекото понижение от средата на 2022 г. Предлагането на жилища не може да отговори на търсенето поради недостатъчните инвестиции в жилищно строителство, което може да увеличи трайно съществуващия риск от надценяване. Навременното и ефективно изпълнение на инициативите за публични инвестиции и премахването на пречките пред инвестициите ще допринесат за допълнително намаляване на уязвимостите.

| (13) | В съответствие с данни, потвърдени от Евростат, дефицитът по консолидирания държавен бюджет на Германия е намалял от 3,7% от БВП през 2021 г. до 2,6% през 2022 г., а консолидираният държавен дълг е намалял от 69,3% от БВП в края на 2021 г. до 66,3% в края на 2022 г. На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклад, изготвен в съответствие с член 126, параграф 3 от Договора. В този доклад се разглежда състоянието на бюджета на Германия, тъй като нейният дефицит се планира да надхвърли 3% от БВП през 2023 г. В доклада се стига до заключението, че критерият за дефицита не е изпълнен. В съответствие със съобщението си от 8 март 2023 г. през пролетта на 2023 г. Комисията не предложи откриване на нови процедури при прекомерен дефицит. Впоследствие Комисията заяви, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. Германия следва да вземе това предвид при изпълнението на бюджета си за 2023 г. и при изготвянето на своя проект на бюджетен план за 2024 г. |
| --- | --- |

(13)

В съответствие с данни, потвърдени от Евростат, дефицитът по консолидирания държавен бюджет на Германия е намалял от 3,7% от БВП през 2021 г. до 2,6% през 2022 г., а консолидираният държавен дълг е намалял от 69,3% от БВП в края на 2021 г. до 66,3% в края на 2022 г. На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклад, изготвен в съответствие с член 126, параграф 3 от Договора. В този доклад се разглежда състоянието на бюджета на Германия, тъй като нейният дефицит се планира да надхвърли 3% от БВП през 2023 г. В доклада се стига до заключението, че критерият за дефицита не е изпълнен. В съответствие със съобщението си от 8 март 2023 г. през пролетта на 2023 г. Комисията не предложи откриване на нови процедури при прекомерен дефицит. Впоследствие Комисията заяви, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. Германия следва да вземе това предвид при изпълнението на бюджета си за 2023 г. и при изготвянето на своя проект на бюджетен план за 2024 г.

| (14) | Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно от мерките на фискалната политика, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. През 2022 г. тези мерки на фискалната политика, водещи до намаляване на приходите, включваха намаляване на данъчното облагане на енергията за горивата и намаляване на данъка върху добавената стойност за газа и централното отопление, докато мерките на фискалната политика, водещи до увеличаване на разходите, включваха еднократна премия за енергия и поемане на декемврийската сметка за частни потребители на газ. Комисията оценява нетните бюджетни разходи за тези мерки на 1,2% от БВП през 2022 г. Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно и от бюджетните разходи за предоставянето на временна закрила на разселените лица от Украйна, които се оценяват на 0,1% от БВП през 2022 г. В същото време прогнозните разходи за временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, намаляха до 0,8% от БВП през 2022 г. спрямо 4,2% през 2021 г. |
| --- | --- |

(14)

Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно от мерките на фискалната политика, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. През 2022 г. тези мерки на фискалната политика, водещи до намаляване на приходите, включваха намаляване на данъчното облагане на енергията за горивата и намаляване на данъка върху добавената стойност за газа и централното отопление, докато мерките на фискалната политика, водещи до увеличаване на разходите, включваха еднократна премия за енергия и поемане на декемврийската сметка за частни потребители на газ. Комисията оценява нетните бюджетни разходи за тези мерки на 1,2% от БВП през 2022 г. Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно и от бюджетните разходи за предоставянето на временна закрила на разселените лица от Украйна, които се оценяват на 0,1% от БВП през 2022 г. В същото време прогнозните разходи за временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, намаляха до 0,8% от БВП през 2022 г. спрямо 4,2% през 2021 г.

| (15) | На 18 юни 2021 г. Съветът препоръча през 2022 г. Германия (7) да поддържа подкрепяща фискална позиция, включително от импулса, осигурен от Механизма за възстановяване и устойчивост, и да запази инвестициите, финансирани на национално равнище. |
| --- | --- |

(15)

На 18 юни 2021 г. Съветът препоръча през 2022 г. Германия (7) да поддържа подкрепяща фискална позиция, включително от импулса, осигурен от Механизма за възстановяване и устойчивост, и да запази инвестициите, финансирани на национално равнище.

| (16) | Според оценките на Комисията фискалната позиция (8) през 2022 г. е била подкрепяща – с равнище от ‒ 1,2% от БВП, както бе препоръчано от Съвета. В съответствие с препоръката на Съвета Германия продължи да подпомага възстановяването с инвестиции, финансирани от Механизма. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, възлизаха на 0,2% от БВП през 2022 г. (0,3% от БВП през 2021 г.). Инвестициите, финансирани на национално равнище, осигуриха неутрален принос към фискалната позиция. (9) Следователно Германия е запазила инвестициите, финансирани на национално равнище, в съответствие с препоръката на Съвета. Същевременно ръстът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (без новите мерки по отношение на приходите) доведе до експанзионистичен принос в размер на 2,4 процентни пункта към фискалната позиция. Този значителен експанзионистичен принос включваше допълнителното въздействие на мерките на фискалната политика, предприети за намаляване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията (допълнителни нетни бюджетни разходи в размер на 1,2% от БВП), както и разходите за предоставяне на временна закрила на разселените лица от Украйна (0,1% от БВП). Същевременно намаляването на данъците върху доходите води до намаляване на държавните приходи и също допринася (0,1% от БВП) за растежа на нетните първични текущи разходи. Този значителен експанзионистичен принос на финансираните на национално равнище текущи разходи само частично се дължи на мерките за справяне с икономическото и социалното въздействие на увеличението на цените на енергията, както и на разходите за предоставяне на временна закрила на разселените лица от Украйна. Следователно Германия не е държала в достатъчна степен под контрол нарастването на текущите разходи, финансирани на национално равнище. |
| --- | --- |

(16)

Според оценките на Комисията фискалната позиция (8) през 2022 г. е била подкрепяща – с равнище от ‒ 1,2% от БВП, както бе препоръчано от Съвета. В съответствие с препоръката на Съвета Германия продължи да подпомага възстановяването с инвестиции, финансирани от Механизма. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, възлизаха на 0,2% от БВП през 2022 г. (0,3% от БВП през 2021 г.). Инвестициите, финансирани на национално равнище, осигуриха неутрален принос към фискалната позиция. (9) Следователно Германия е запазила инвестициите, финансирани на национално равнище, в съответствие с препоръката на Съвета. Същевременно ръстът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (без новите мерки по отношение на приходите) доведе до експанзионистичен принос в размер на 2,4 процентни пункта към фискалната позиция. Този значителен експанзионистичен принос включваше допълнителното въздействие на мерките на фискалната политика, предприети за намаляване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията (допълнителни нетни бюджетни разходи в размер на 1,2% от БВП), както и разходите за предоставяне на временна закрила на разселените лица от Украйна (0,1% от БВП). Същевременно намаляването на данъците върху доходите води до намаляване на държавните приходи и също допринася (0,1% от БВП) за растежа на нетните първични текущи разходи. Този значителен експанзионистичен принос на финансираните на национално равнище текущи разходи само частично се дължи на мерките за справяне с икономическото и социалното въздействие на увеличението на цените на енергията, както и на разходите за предоставяне на временна закрила на разселените лица от Украйна. Следователно Германия не е държала в достатъчна степен под контрол нарастването на текущите разходи, финансирани на национално равнище.

| (17) | Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в програмата за стабилност за 2023 г. е в съответствие с прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. Правителството предвижда реалният БВП да нарасне с 0,2% през 2023 г. и с 1,8% през 2024 г. За сравнение, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда подобен растеж на реалния БВП от 0,2% през 2023 г. и 1,4% през 2024 г. |
| --- | --- |

(17)

Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в програмата за стабилност за 2023 г. е в съответствие с прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. Правителството предвижда реалният БВП да нарасне с 0,2% през 2023 г. и с 1,8% през 2024 г. За сравнение, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда подобен растеж на реалния БВП от 0,2% през 2023 г. и 1,4% през 2024 г.

| (18) | В своята програма за стабилност за 2023 г. правителството очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да се увеличи до 41⁄4% от БВП през 2023 г. Увеличението през 2023 г. отразява главно допълнителните разходи за „спирачките“ на цената на енергията по отношение на газа и електроенергията. Според програмата за стабилност за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да нарасне от 66,3% в края на 2022 г. до 673⁄4% в края на 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 2,3% от БВП за 2023 г. Тази стойност е по-ниска от дефицита, предвиден в програмата за стабилност за 2023 г., главно поради предполагаемите по-ниски разходи за „спирачките“ на цената на енергията. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-ниско съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 65,2% в края на 2023 г. Разликата се дължи на по-нисък дефицит. |
| --- | --- |

(18)

В своята програма за стабилност за 2023 г. правителството очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да се увеличи до 41⁄4% от БВП през 2023 г. Увеличението през 2023 г. отразява главно допълнителните разходи за „спирачките“ на цената на енергията по отношение на газа и електроенергията. Според програмата за стабилност за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да нарасне от 66,3% в края на 2022 г. до 673⁄4% в края на 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 2,3% от БВП за 2023 г. Тази стойност е по-ниска от дефицита, предвиден в програмата за стабилност за 2023 г., главно поради предполагаемите по-ниски разходи за „спирачките“ на цената на енергията. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-ниско съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 65,2% в края на 2023 г. Разликата се дължи на по-нисък дефицит.

| (19) | Салдото по консолидирания държавен бюджет през 2023 г. се очаква да продължи да се влияе от фискалните мерки, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. Те се състоят от нови мерки в сравнение с тези от 2022 г., по-специално „спирачки“ на цената на енергията по отношение на газа и електроенергията. Разходите за тези мерки се компенсират частично с данъците върху извънредната печалба на доставчиците на енергия, а именно облагане на извънредната печалба. Като се вземат предвид тези приходи, нетните бюджетни разходи за мерките за подкрепа в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. възлизат на 2,0% от БВП през 2023 г. (10) Повечето мерки през 2023 г. не изглеждат насочени към най-уязвимите домакинства или предприятия, въпреки че в много от тях е запазен ценовият сигнал за намаляване на търсенето на енергия и повишаване на енергийната ефективност. В резултат на това в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. размерът на целевите мерки за подкрепа, който трябва да бъде взет предвид при оценката на спазването на препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. (11), се оценява на 0,5% от БВП през 2023 г. (спрямо 0,3% от БВП през 2022 г.). Бюджетните разходи за временна закрила на разселените лица от Украйна се очаква да останат стабилни в сравнение с 2022 г. И накрая, салдото по консолидирания държавен бюджет за 2023 г. се очаква да се повлияе положително от постепенното премахване на временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, които са оценени на 0,8% от БВП. |
| --- | --- |

(19)

Салдото по консолидирания държавен бюджет през 2023 г. се очаква да продължи да се влияе от фискалните мерки, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. Те се състоят от нови мерки в сравнение с тези от 2022 г., по-специално „спирачки“ на цената на енергията по отношение на газа и електроенергията. Разходите за тези мерки се компенсират частично с данъците върху извънредната печалба на доставчиците на енергия, а именно облагане на извънредната печалба. Като се вземат предвид тези приходи, нетните бюджетни разходи за мерките за подкрепа в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. възлизат на 2,0% от БВП през 2023 г. (10) Повечето мерки през 2023 г. не изглеждат насочени към най-уязвимите домакинства или предприятия, въпреки че в много от тях е запазен ценовият сигнал за намаляване на търсенето на енергия и повишаване на енергийната ефективност. В резултат на това в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. размерът на целевите мерки за подкрепа, който трябва да бъде взет предвид при оценката на спазването на препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. (11), се оценява на 0,5% от БВП през 2023 г. (спрямо 0,3% от БВП през 2022 г.). Бюджетните разходи за временна закрила на разселените лица от Украйна се очаква да останат стабилни в сравнение с 2022 г. И накрая, салдото по консолидирания държавен бюджет за 2023 г. се очаква да се повлияе положително от постепенното премахване на временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, които са оценени на 0,8% от БВП.

| (20) | В препоръката си от 12 юли 2022 г. Съветът препоръча Германия да предприеме действия, за да гарантира, че през 2023 г. растежът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи е в съответствие с като цяло неутрална позиция на политиката (12), като се вземе предвид продължаващата временна и целенасочена подкрепа за най-уязвимите на покачването на цените на енергията домакинства и предприятия и за хората, бягащи от Украйна. В същото време Германия следва да има готовност да адаптира текущите разходи към променящата се ситуация. На Германия се препоръча също да увеличи публичните инвестиции за екологичния и цифровия преход, както и за енергийната сигурност, като се вземе предвид инициативата REPowerEU, включително чрез използване на Механизма и други фондове на Съюза. |
| --- | --- |

(20)

В препоръката си от 12 юли 2022 г. Съветът препоръча Германия да предприеме действия, за да гарантира, че през 2023 г. растежът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи е в съответствие с като цяло неутрална позиция на политиката (12), като се вземе предвид продължаващата временна и целенасочена подкрепа за най-уязвимите на покачването на цените на енергията домакинства и предприятия и за хората, бягащи от Украйна. В същото време Германия следва да има готовност да адаптира текущите разходи към променящата се ситуация. На Германия се препоръча също да увеличи публичните инвестиции за екологичния и цифровия преход, както и за енергийната сигурност, като се вземе предвид инициативата REPowerEU, включително чрез използване на Механизма и други фондове на Съюза.

| (21) | През 2023 г. в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда фискалната позиция да бъде рестриктивна (+ 0,5% от БВП), в контекста на висока инфлация. Това се предхожда от експанзионистична фискална позиция през 2022 г. (‒ 2,7% от БВП). Увеличението на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) през 2023 г. се очаква да осигури рестриктивен принос от 0,3% от БВП към фискалната позиция. Това включва увеличените разходи за целевите мерки за подкрепа на домакинствата и предприятията, които са най-уязвими по отношение на покачването на цените на енергията, с 0,2% от БВП. В обобщение, прогнозираният растеж на финансираните на национално равнище първични текущи разходи е в съответствие с препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, се очаква да възлязат на 0,2% от БВП през 2023 г., докато финансираните на национално равнище инвестиции се очаква да осигурят неутрален принос към фискалната позиция (13). Поради това Германия планира да финансира допълнителни инвестиции чрез Механизма и други фондове на Съюза и се предвижда да запази финансираните на национално равнище инвестиции. Тя планира да финансира публични инвестиции за екологичния и цифровия преход и за енергийна сигурност, като например енергийно обновяване на сгради, подобряване на инфраструктурата за зареждане на електрически автомобили и оборудване на училища за цифровата ера, които са частично финансирани от Механизма и други фондове на Съюза. |
| --- | --- |

(21)

През 2023 г. в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда фискалната позиция да бъде рестриктивна (+ 0,5% от БВП), в контекста на висока инфлация. Това се предхожда от експанзионистична фискална позиция през 2022 г. (‒ 2,7% от БВП). Увеличението на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) през 2023 г. се очаква да осигури рестриктивен принос от 0,3% от БВП към фискалната позиция. Това включва увеличените разходи за целевите мерки за подкрепа на домакинствата и предприятията, които са най-уязвими по отношение на покачването на цените на енергията, с 0,2% от БВП. В обобщение, прогнозираният растеж на финансираните на национално равнище първични текущи разходи е в съответствие с препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, се очаква да възлязат на 0,2% от БВП през 2023 г., докато финансираните на национално равнище инвестиции се очаква да осигурят неутрален принос към фискалната позиция (13). Поради това Германия планира да финансира допълнителни инвестиции чрез Механизма и други фондове на Съюза и се предвижда да запази финансираните на национално равнище инвестиции. Тя планира да финансира публични инвестиции за екологичния и цифровия преход и за енергийна сигурност, като например енергийно обновяване на сгради, подобряване на инфраструктурата за зареждане на електрически автомобили и оборудване на училища за цифровата ера, които са частично финансирани от Механизма и други фондове на Съюза.

| (22) | Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее до 13⁄4% от БВП през 2024 г. Спадът през 2024 г. отразява главно постепенното отпадане на „спирачките“ на цената на енергията. В съответствие с програмата за стабилност за 2023 г. се очаква съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да намалее до 661⁄2% в края на 2024 г. Въз основа на мерките на политиката, известни към крайната дата на изготвяне на прогнозата, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 1,2% от БВП през 2024 г. Тази стойност е по-ниска от размера на дефицита, предвиден в програмата за стабилност за 2023 г., главно поради по-ниските оценки на мерките за енергийна подкрепа. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-ниско съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП, от 64,1% в края на 2024 г., най-вече поради по-нисък дефицит. |
| --- | --- |

(22)

Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее до 13⁄4% от БВП през 2024 г. Спадът през 2024 г. отразява главно постепенното отпадане на „спирачките“ на цената на енергията. В съответствие с програмата за стабилност за 2023 г. се очаква съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да намалее до 661⁄2% в края на 2024 г. Въз основа на мерките на политиката, известни към крайната дата на изготвяне на прогнозата, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 1,2% от БВП през 2024 г. Тази стойност е по-ниска от размера на дефицита, предвиден в програмата за стабилност за 2023 г., главно поради по-ниските оценки на мерките за енергийна подкрепа. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-ниско съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП, от 64,1% в края на 2024 г., най-вече поради по-нисък дефицит.

| (23) | В програмата за стабилност за 2023 г. се предвижда постепенно премахване на повечето мерки за енергийна подкрепа през 2024 г. Понастоящем Комисията приема, че нетните разходи за мерките за енергийна подкрепа възлизат на 0,3% от БВП през 2024 г. Тези оценки се основават на допускането, че няма да има нови увеличения на цените на енергията. По-голямата част от мерките за енергийна подкрепа, които понастоящем се планира да останат в сила през 2024 г., не изглежда да са насочени към уязвимите домакинства или предприятия. По-голямата част от тези мерки запазват ценовия сигнал за намаляване на търсенето на енергия и повишаване на енергийната ефективност. |
| --- | --- |

(23)

В програмата за стабилност за 2023 г. се предвижда постепенно премахване на повечето мерки за енергийна подкрепа през 2024 г. Понастоящем Комисията приема, че нетните разходи за мерките за енергийна подкрепа възлизат на 0,3% от БВП през 2024 г. Тези оценки се основават на допускането, че няма да има нови увеличения на цените на енергията. По-голямата част от мерките за енергийна подкрепа, които понастоящем се планира да останат в сила през 2024 г., не изглежда да са насочени към уязвимите домакинства или предприятия. По-голямата част от тези мерки запазват ценовия сигнал за намаляване на търсенето на енергия и повишаване на енергийната ефективност.

| (24) | В Регламент (ЕО) No 1466/97 се призовава за годишно подобрение на структурното бюджетно салдо в посока постигане на средносрочната бюджетна цел с 0,5% от БВП като референтна стойност (14). Като се вземат предвид съображенията за фискална устойчивост, според Комисията би било целесъобразно подобрение на структурното салдо от поне 0,3% от БВП за 2024 г. За да се гарантира такова подобрение, и в съответствие с методиката на Комисията, нарастването на финансираните на национално равнище нетни първични разходи (15) през 2024 г. следва да не надвишава 2,5%, както е отразено в настоящата препоръка. В същото време оставащите мерки за енергийна подкрепа (които понастоящем Комисията оценява на 2,0% от БВП през 2023 г.) следва постепенно да бъдат премахнати, ако развитието на енергийния пазар позволява това и като се започне от най-слабо насочените мерки, а свързаните с това икономии следва да бъдат използвани за намаляване на бюджетния дефицит. Съгласно оценките на Комисията това ще доведе до растеж на нетните първични разходи под препоръчания максимален темп на растеж за 2024 г. |
| --- | --- |

(24)

В Регламент (ЕО) No 1466/97 се призовава за годишно подобрение на структурното бюджетно салдо в посока постигане на средносрочната бюджетна цел с 0,5% от БВП като референтна стойност (14). Като се вземат предвид съображенията за фискална устойчивост, според Комисията би било целесъобразно подобрение на структурното салдо от поне 0,3% от БВП за 2024 г. За да се гарантира такова подобрение, и в съответствие с методиката на Комисията, нарастването на финансираните на национално равнище нетни първични разходи (15) през 2024 г. следва да не надвишава 2,5%, както е отразено в настоящата препоръка. В същото време оставащите мерки за енергийна подкрепа (които понастоящем Комисията оценява на 2,0% от БВП през 2023 г.) следва постепенно да бъдат премахнати, ако развитието на енергийния пазар позволява това и като се започне от най-слабо насочените мерки, а свързаните с това икономии следва да бъдат използвани за намаляване на бюджетния дефицит. Съгласно оценките на Комисията това ще доведе до растеж на нетните първични разходи под препоръчания максимален темп на растеж за 2024 г.

| (25) | Ако се допусне, че политиките остават непроменени, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда нетните първични разходи, финансирани на национално равнище, да нараснат с 2,4% през 2024 г., което е под препоръчания темп на растеж. Корекцията, предвидена в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г., е по-малка от икономиите от пълното премахване на мерките за енергийна подкрепа, което се дължи на факта, че някои от тези мерки остават в сила и през 2024 г., и на прилагането на дискреционни мерки, в резултат на които се намаляват приходите, като различни намаления на данъка върху доходите. |
| --- | --- |

(25)

Ако се допусне, че политиките остават непроменени, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда нетните първични разходи, финансирани на национално равнище, да нараснат с 2,4% през 2024 г., което е под препоръчания темп на растеж. Корекцията, предвидена в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г., е по-малка от икономиите от пълното премахване на мерките за енергийна подкрепа, което се дължи на факта, че някои от тези мерки остават в сила и през 2024 г., и на прилагането на дискреционни мерки, в резултат на които се намаляват приходите, като различни намаления на данъка върху доходите.

| (26) | Съгласно програмата за стабилност за 2023 г. се очаква публичните инвестиции да останат стабилни на равнище от 21⁄2% от БВП през 2023 г. и 2024 г. В програмата за стабилност за 2023 г. са посочени реформи и инвестиции, които се очаква да допринесат за фискалната устойчивост и за устойчивия и приобщаващ растеж. Те включват различни реформи на данъчния режим на подоходния данък, както и на пенсионната система. |
| --- | --- |

(26)

Съгласно програмата за стабилност за 2023 г. се очаква публичните инвестиции да останат стабилни на равнище от 21⁄2% от БВП през 2023 г. и 2024 г. В програмата за стабилност за 2023 г. са посочени реформи и инвестиции, които се очаква да допринесат за фискалната устойчивост и за устойчивия и приобщаващ растеж. Те включват различни реформи на данъчния режим на подоходния данък, както и на пенсионната система.

| (27) | В програмата за стабилност за 2023 г. се очертава средносрочен фискален план до 2026 г. Съгласно програмата за стабилност за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет постепенно да намалее до 3⁄4% от БВП през 2025 г. и 2026 г. Следователно се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее под 3% от БВП през 2024 г. Съгласно програмата за стабилност за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да спадне от 661⁄2% в края на 2024 г. до 651⁄2% в края на 2026 г. |
| --- | --- |

(27)

В програмата за стабилност за 2023 г. се очертава средносрочен фискален план до 2026 г. Съгласно програмата за стабилност за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет постепенно да намалее до 3⁄4% от БВП през 2025 г. и 2026 г. Следователно се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее под 3% от БВП през 2024 г. Съгласно програмата за стабилност за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да спадне от 661⁄2% в края на 2024 г. до 651⁄2% в края на 2026 г.

| (28) | Въпреки че резултатите в областта на заетостта остават стабилни, в контекста на бързото застаряване на населението се очаква недостигът на работна ръка и умения да се увеличи допълнително. Очаква се броят на населението в трудоспособна възраст да намалее с 3,7 милиона през двайсетте години на ХХI век поради пенсионирането на „бейби бум“ поколението. Тази тенденция значително ще увеличи нуждите от финансиране на задължителната разходопокривна пенсионна система (първи пенсионен стълб) и вероятно ще представлява предизвикателство пред адекватността на пенсиите. Ще бъде необходим механичен прираст от около 400 000 души годишно, за да се компенсира намаляването на потенциалното икономически активно население. Законоустановената възраст за пенсиониране постепенно ще нарасне до 67 години през 2031 г. Въпреки че равнището на заетост на работниците на възраст 55 – 64 години е сред най-високите в Съюза, увеличаването на приложимата пенсионна възраст се забави през последните години, а заетостта във възрастовата група над 65 години изостава от тази в най-добре представящите се държави – членки на Съюза. Това се дължи и на възможностите за ранно пенсиониране, които формират допълнителен натиск върху устойчивостта на пенсионната система. Хората, които имат трудов стаж от поне 35 години, могат да се пенсионират рано, със сравнително малко намаление на пенсионните обезщетения. Тези, които имат трудов стаж от най-малко 45 години, могат да се пенсионират, без да губят пенсионни права (Rente nach 45 Beitragsjahren). Субсидираните от държавата частни пенсионни схеми (трети стълб лични пенсионни схеми – Riester Rente) на този етап не се използват достатъчно. Въпреки усилията за увеличаване на използването на професионалното пенсионно осигуряване (втори стълб), покритието остава около 56%. |
| --- | --- |

(28)

Въпреки че резултатите в областта на заетостта остават стабилни, в контекста на бързото застаряване на населението се очаква недостигът на работна ръка и умения да се увеличи допълнително. Очаква се броят на населението в трудоспособна възраст да намалее с 3,7 милиона през двайсетте години на ХХI век поради пенсионирането на „бейби бум“ поколението. Тази тенденция значително ще увеличи нуждите от финансиране на задължителната разходопокривна пенсионна система (първи пенсионен стълб) и вероятно ще представлява предизвикателство пред адекватността на пенсиите. Ще бъде необходим механичен прираст от около 400 000 души годишно, за да се компенсира намаляването на потенциалното икономически активно население. Законоустановената възраст за пенсиониране постепенно ще нарасне до 67 години през 2031 г. Въпреки че равнището на заетост на работниците на възраст 55 – 64 години е сред най-високите в Съюза, увеличаването на приложимата пенсионна възраст се забави през последните години, а заетостта във възрастовата група над 65 години изостава от тази в най-добре представящите се държави – членки на Съюза. Това се дължи и на възможностите за ранно пенсиониране, които формират допълнителен натиск върху устойчивостта на пенсионната система. Хората, които имат трудов стаж от поне 35 години, могат да се пенсионират рано, със сравнително малко намаление на пенсионните обезщетения. Тези, които имат трудов стаж от най-малко 45 години, могат да се пенсионират, без да губят пенсионни права (Rente nach 45 Beitragsjahren). Субсидираните от държавата частни пенсионни схеми (трети стълб лични пенсионни схеми – Riester Rente) на този етап не се използват достатъчно. Въпреки усилията за увеличаване на използването на професионалното пенсионно осигуряване (втори стълб), покритието остава около 56%.

| (29) | Данъчният микс в Германия продължава да се основава в голяма степен на приходите от данъка върху доходите от труд, докато данъчните основи, които могат да подкрепят приобщаващия и устойчив растеж, остават недостатъчно използвани. Данъчната тежест върху труда е една от най-високите в Съюза, а взаимодействието на данъчната и платежната система води до недостатъчни стимули за увеличаване на отработените часове за нископлатените и вторите работещи членове на домакинствата, често жени. Това оказва отрицателно влияние върху предлагането на работна ръка и увеличава недостига на работна ръка. Делът на Германия в екологичните данъци е под средния за Съюза за данъчното облагане в енергийния и транспортния сектор. Данъчното облагане на превозните средства не насърчава използването на транспорт, който да е съобразен с опазването на околната среда. Прилагането на вредни за околната среда субсидии, като субсидиите за изкопаеми горива (включително освобождаване от данъци и данъчни облекчения), остава значително, което възпрепятства екологичния преход. |
| --- | --- |

(29)

Данъчният микс в Германия продължава да се основава в голяма степен на приходите от данъка върху доходите от труд, докато данъчните основи, които могат да подкрепят приобщаващия и устойчив растеж, остават недостатъчно използвани. Данъчната тежест върху труда е една от най-високите в Съюза, а взаимодействието на данъчната и платежната система води до недостатъчни стимули за увеличаване на отработените часове за нископлатените и вторите работещи членове на домакинствата, често жени. Това оказва отрицателно влияние върху предлагането на работна ръка и увеличава недостига на работна ръка. Делът на Германия в екологичните данъци е под средния за Съюза за данъчното облагане в енергийния и транспортния сектор. Данъчното облагане на превозните средства не насърчава използването на транспорт, който да е съобразен с опазването на околната среда. Прилагането на вредни за околната среда субсидии, като субсидиите за изкопаеми горива (включително освобождаване от данъци и данъчни облекчения), остава значително, което възпрепятства екологичния преход.

| (30) | В съответствие с член 19, параграф 3, буква б) от Регламент (ЕС) 2021/241 и критерий 2.2 от приложение V към него планът за възстановяване и устойчивост включва широк набор от взаимно подсилващи се реформи и инвестиции, които трябва да бъдат изпълнени до 2026 г. Бързото изпълнение на плана е от съществено значение поради временния характер на Механизма, който е в сила до 2026 г. И все пак, въпреки че изпълнението на плана за възстановяване и устойчивост на Германия е в ход, има значителни забавяния. Ограничените ресурси, отделени за изпълнението на плана, и недостатъчното приоритизиране доведоха до изоставане на процеса на изпълнение в Германия. На Германия все още предстои да подпише оперативните си договорености и да подаде първото си искане за плащане. Планът за възстановяване и устойчивост на Германия вече беше преразгледан веднъж на 14 февруари 2023 г., като бяха коригирани две мерки в областта на инвестициите, които не можаха да бъдат напълно реализирани поради обективни обстоятелства (16). Очаква се планът да бъде преразгледан отново през 2023 г., за да се включи допълнение във връзка с главата за REPowerEU и да се предвиди увеличаването на неподлежащата на връщане подкрепа. Въпреки това преговорите по главата за REPowerEU и за включване на увеличаването на неподлежащата на връщане подкрепа продължават. Бързото включване на новата глава за REPowerEU в плана за възстановяване и устойчивост ще позволи да бъдат финансирани допълнителни реформи и инвестиции в подкрепа на стратегическите цели на Германия в областта на енергетиката и екологичния преход. Системното и ефективно участие на местните и регионалните власти, социалните партньори и други съответни заинтересовани страни продължава да бъде важно за успешното изпълнение на плана за възстановяване и устойчивост, както и на други икономически политики и политики в областта на заетостта, които излизат извън рамките на този план, за да се гарантира широка ангажираност с цялостната програма на политиката. |
| --- | --- |

(30)

В съответствие с член 19, параграф 3, буква б) от Регламент (ЕС) 2021/241 и критерий 2.2 от приложение V към него планът за възстановяване и устойчивост включва широк набор от взаимно подсилващи се реформи и инвестиции, които трябва да бъдат изпълнени до 2026 г. Бързото изпълнение на плана е от съществено значение поради временния характер на Механизма, който е в сила до 2026 г. И все пак, въпреки че изпълнението на плана за възстановяване и устойчивост на Германия е в ход, има значителни забавяния. Ограничените ресурси, отделени за изпълнението на плана, и недостатъчното приоритизиране доведоха до изоставане на процеса на изпълнение в Германия. На Германия все още предстои да подпише оперативните си договорености и да подаде първото си искане за плащане. Планът за възстановяване и устойчивост на Германия вече беше преразгледан веднъж на 14 февруари 2023 г., като бяха коригирани две мерки в областта на инвестициите, които не можаха да бъдат напълно реализирани поради обективни обстоятелства (16). Очаква се планът да бъде преразгледан отново през 2023 г., за да се включи допълнение във връзка с главата за REPowerEU и да се предвиди увеличаването на неподлежащата на връщане подкрепа. Въпреки това преговорите по главата за REPowerEU и за включване на увеличаването на неподлежащата на връщане подкрепа продължават. Бързото включване на новата глава за REPowerEU в плана за възстановяване и устойчивост ще позволи да бъдат финансирани допълнителни реформи и инвестиции в подкрепа на стратегическите цели на Германия в областта на енергетиката и екологичния преход. Системното и ефективно участие на местните и регионалните власти, социалните партньори и други съответни заинтересовани страни продължава да бъде важно за успешното изпълнение на плана за възстановяване и устойчивост, както и на други икономически политики и политики в областта на заетостта, които излизат извън рамките на този план, за да се гарантира широка ангажираност с цялостната програма на политиката.

| (31) | През 2022 г. Комисията одобри всички програмни документи на Германия в областта на политиката на сближаване. Бързото изпълнение на програмите по линия на политиката на сближаване при взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост, включително главата за REPowerEU, е от ключово значение за постигане на екологичния и цифровия преход, повишаване на икономическата и социалната устойчивост и осигуряване на балансирано териториално развитие в Германия. |
| --- | --- |

(31)

През 2022 г. Комисията одобри всички програмни документи на Германия в областта на политиката на сближаване. Бързото изпълнение на програмите по линия на политиката на сближаване при взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост, включително главата за REPowerEU, е от ключово значение за постигане на екологичния и цифровия преход, повишаване на икономическата и социалната устойчивост и осигуряване на балансирано териториално развитие в Германия.

| (32) | Освен икономическите и социалните предизвикателства, разгледани в плана за възстановяване и устойчивост и програмите по линия на политиката на сближаване, Германия е изправена пред редица допълнителни предизвикателства, свързани с цифровизацията, енергийната политика и екологичния преход. |
| --- | --- |

(32)

Освен икономическите и социалните предизвикателства, разгледани в плана за възстановяване и устойчивост и програмите по линия на политиката на сближаване, Германия е изправена пред редица допълнителни предизвикателства, свързани с цифровизацията, енергийната политика и екологичния преход.

| (33) | Въпреки че в Германия се полагат усилия за подобряване на цифровизацията на обществените услуги, въвеждането им остава бавно. Само малка част от целите в Закона за онлайн достъпа, който предвижда задължителна непрекъсната цифровизация на комуникационния интерфейс на всички административни услуги, бяха постигнати до определения краен срок (края на 2022 г.). Целевият показател за електронни административни услуги на Комисията показва, че държавата се представя по-лошо и във връзка с цифровизацията на бекофиса, което е от решаващо значение за ефективното предоставяне на услуги извън обхвата на Закона за онлайн достъпа. Във връзка с това модернизирането на регистрите като част от Закона за модернизиране на регистрите, насочен към прилагане на принципа на еднократност на Съюза – при който физическите лица и предприятията трябва да предоставят стандартна информация на органите само веднъж – е обявено за приоритет. От момента на влизане на закона в сила през 2021 г. обаче е регистриран малък напредък. Освен това услугите, които са цифровизирани, не се използват достатъчно: Германия постига резултати под средните за Съюза по отношение на дела на лицата, които използват електронни административни услуги. Германия също така постига резултати под средните за Съюза в различни аспекти на целевите показатели за електронни административни услуги, като прозрачност, наличие на ключови фактори и достъпност на цифровите обществени услуги за физически лица от чужбина. Националният регулаторен контролен съвет смята прилагането на Закона за онлайн достъпа за незадоволително и определя прогнозния недостиг на работна ръка като ключов риск при липса на повишаване на ефективността чрез цифровизацията. Затрудненията, установени във връзка с цифровизацията на обществените услуги, се отнасят и до съответните мерки в плана за възстановяване и устойчивост на Германия. |
| --- | --- |

(33)

Въпреки че в Германия се полагат усилия за подобряване на цифровизацията на обществените услуги, въвеждането им остава бавно. Само малка част от целите в Закона за онлайн достъпа, който предвижда задължителна непрекъсната цифровизация на комуникационния интерфейс на всички административни услуги, бяха постигнати до определения краен срок (края на 2022 г.). Целевият показател за електронни административни услуги на Комисията показва, че държавата се представя по-лошо и във връзка с цифровизацията на бекофиса, което е от решаващо значение за ефективното предоставяне на услуги извън обхвата на Закона за онлайн достъпа. Във връзка с това модернизирането на регистрите като част от Закона за модернизиране на регистрите, насочен към прилагане на принципа на еднократност на Съюза – при който физическите лица и предприятията трябва да предоставят стандартна информация на органите само веднъж – е обявено за приоритет. От момента на влизане на закона в сила през 2021 г. обаче е регистриран малък напредък. Освен това услугите, които са цифровизирани, не се използват достатъчно: Германия постига резултати под средните за Съюза по отношение на дела на лицата, които използват електронни административни услуги. Германия също така постига резултати под средните за Съюза в различни аспекти на целевите показатели за електронни административни услуги, като прозрачност, наличие на ключови фактори и достъпност на цифровите обществени услуги за физически лица от чужбина. Националният регулаторен контролен съвет смята прилагането на Закона за онлайн достъпа за незадоволително и определя прогнозния недостиг на работна ръка като ключов риск при липса на повишаване на ефективността чрез цифровизацията. Затрудненията, установени във връзка с цифровизацията на обществените услуги, се отнасят и до съответните мерки в плана за възстановяване и устойчивост на Германия.

| (34) | Подобряването на цифровите умения е от решаващо значение за цифровия преход с оглед на справяне с недостига на квалифицирани работници и повишаване на производителността на труда. При равнище от 49% през 2021 г. Германия е под средното за Съюза равнище от 54% от лицата на възраст 16 – 74 години, които имат поне основни цифрови умения, което възпрепятства цифровия преход. От всички лица на възраст 16 – 19 години само 50% са имали като минимум основни цифрови умения през 2021 г., което е с 19 процентни пункта под средното равнище за Съюза. Въпреки че Германия постига резултати над средните за Съюза по отношение на процента на заетите специалисти в областта на ИКТ и достига средното за Съюза равнище по отношение на жените специалисти в областта на ИКТ, има голям брой незаети свободни работни места, което отразява бъдещите нужди. Допълнителни усилия за справяне с недостига на учители и за подобряване на обучението на учителите, свързано с цифровите технологии, на всички образователни равнища биха били от ключово значение за усъвършенстване на цифровите умения. Равнището на въвеждане на цифровите технологии в стопанските дейности е само около средното за Съюза, включително делът на малките и средните предприятия с поне основно равнище на цифров интензитет и въвеждането от предприятията на модерни технологии като облак, големи информационни масиви и изкуствен интелект. Планът за възстановяване и устойчивост на Германия включва няколко мерки в подкрепа на цифровите умения и по-специално цифровото образование, като например инвестиции в цифрови устройства за учители, образователна платформа и образователни центрове за високи постижения. Освен това Германия прилага мерки за подпомагане на повишаването на квалификацията и преквалификацията на икономически активните лица. Това включва съсредоточаване върху цифровизацията на предприятията (например европейските цифрови иновационни центрове или схемата за подпомагане на инвестициите Digital Now (Digital Jetzt). |
| --- | --- |

(34)

Подобряването на цифровите умения е от решаващо значение за цифровия преход с оглед на справяне с недостига на квалифицирани работници и повишаване на производителността на труда. При равнище от 49% през 2021 г. Германия е под средното за Съюза равнище от 54% от лицата на възраст 16 – 74 години, които имат поне основни цифрови умения, което възпрепятства цифровия преход. От всички лица на възраст 16 – 19 години само 50% са имали като минимум основни цифрови умения през 2021 г., което е с 19 процентни пункта под средното равнище за Съюза. Въпреки че Германия постига резултати над средните за Съюза по отношение на процента на заетите специалисти в областта на ИКТ и достига средното за Съюза равнище по отношение на жените специалисти в областта на ИКТ, има голям брой незаети свободни работни места, което отразява бъдещите нужди. Допълнителни усилия за справяне с недостига на учители и за подобряване на обучението на учителите, свързано с цифровите технологии, на всички образователни равнища биха били от ключово значение за усъвършенстване на цифровите умения. Равнището на въвеждане на цифровите технологии в стопанските дейности е само около средното за Съюза, включително делът на малките и средните предприятия с поне основно равнище на цифров интензитет и въвеждането от предприятията на модерни технологии като облак, големи информационни масиви и изкуствен интелект. Планът за възстановяване и устойчивост на Германия включва няколко мерки в подкрепа на цифровите умения и по-специално цифровото образование, като например инвестиции в цифрови устройства за учители, образователна платформа и образователни центрове за високи постижения. Освен това Германия прилага мерки за подпомагане на повишаването на квалификацията и преквалификацията на икономически активните лица. Това включва съсредоточаване върху цифровизацията на предприятията (например европейските цифрови иновационни центрове или схемата за подпомагане на инвестициите Digital Now (Digital Jetzt).

| (35) | Като цяло само 19,3% от домакинствата имат достъп до оптична широколентова връзка, което поставя Германия сред държавите членки с най-ниско покритие на оптични влакна (второто най-ниско в Съюза, като петте най-добре представящи се в Съюза държави имат оптично покритие от поне 85%). Липсата на оптични връзки и мрежи с много голям капацитет е особено изразена в селските райони. Това задържа растежа на производителността на труда, особено в малките и средните предприятия. Целта за свързване на 50% от домакинствата и предприятията към мрежата чрез оптични влакна до 2025 г. (и 100% до 2030 г.) може да не бъде постигната навреме. Съответните мерки бяха включени в Стратегията за гигабитов интернет от юли 2022 г. Подобряването на рамковите условия, например чрез увеличаване на капацитета за планиране и изпълнение в обществения сектор, е от решаващо значение за ускоряване на осигуряването на оптично покритие. Постигането на целите за мрежата ще изисква също така усъвършенстване на административните процедури, свързани с кандидатстването и издаването на разрешения, както и стандартизиране на алтернативни, по-малко времеемки методи за инсталиране. |
| --- | --- |

(35)

Като цяло само 19,3% от домакинствата имат достъп до оптична широколентова връзка, което поставя Германия сред държавите членки с най-ниско покритие на оптични влакна (второто най-ниско в Съюза, като петте най-добре представящи се в Съюза държави имат оптично покритие от поне 85%). Липсата на оптични връзки и мрежи с много голям капацитет е особено изразена в селските райони. Това задържа растежа на производителността на труда, особено в малките и средните предприятия. Целта за свързване на 50% от домакинствата и предприятията към мрежата чрез оптични влакна до 2025 г. (и 100% до 2030 г.) може да не бъде постигната навреме. Съответните мерки бяха включени в Стратегията за гигабитов интернет от юли 2022 г. Подобряването на рамковите условия, например чрез увеличаване на капацитета за планиране и изпълнение в обществения сектор, е от решаващо значение за ускоряване на осигуряването на оптично покритие. Постигането на целите за мрежата ще изисква също така усъвършенстване на административните процедури, свързани с кандидатстването и издаването на разрешения, както и стандартизиране на алтернативни, по-малко времеемки методи за инсталиране.

| (36) | Германия успя ефективно да намали високата си зависимост от руския газ и петрол през 2022 г. в сравнение с 2021 г. (от 65% до почти нула за газа и от 34,12% до под 25% за петрола (17)). Държавата планира и започна да изгражда инфраструктура за природен газ, която да замени изцяло вноса на руски газ в средносрочен план. Германия изпълни задълженията си за съхранение на газ миналата зима, достигайки 99,2% до 1 ноември 2022 г. Благодарение на взаимосвързаните пазари на газ внасяният от Германия втечнен природен газ (ВПГ) би допринесъл за сигурността на доставките в Съюза, при условие че съответната инфраструктура бъде изградена без по-нататъшно забавяне. В същото време държавата все още е зависима от вноса на изкопаеми горива. Потреблението на природен газ в Германия е намаляло с 16% през периода между август 2022 г. и март 2023 г. в сравнение със средното потребление на газ за същия период през предходните пет години – това надхвърля целта за намаляване от 15%, определена в Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета (18). Германия се насърчава да продължи да полага усилия за временно намаляване на търсенето на газ до 31 март 2024 г. съгласно Регламент (ЕС) 2023/706 на Съвета (19). |
| --- | --- |

(36)

Германия успя ефективно да намали високата си зависимост от руския газ и петрол през 2022 г. в сравнение с 2021 г. (от 65% до почти нула за газа и от 34,12% до под 25% за петрола (17)). Държавата планира и започна да изгражда инфраструктура за природен газ, която да замени изцяло вноса на руски газ в средносрочен план. Германия изпълни задълженията си за съхранение на газ миналата зима, достигайки 99,2% до 1 ноември 2022 г. Благодарение на взаимосвързаните пазари на газ внасяният от Германия втечнен природен газ (ВПГ) би допринесъл за сигурността на доставките в Съюза, при условие че съответната инфраструктура бъде изградена без по-нататъшно забавяне. В същото време държавата все още е зависима от вноса на изкопаеми горива. Потреблението на природен газ в Германия е намаляло с 16% през периода между август 2022 г. и март 2023 г. в сравнение със средното потребление на газ за същия период през предходните пет години – това надхвърля целта за намаляване от 15%, определена в Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета (18). Германия се насърчава да продължи да полага усилия за временно намаляване на търсенето на газ до 31 март 2024 г. съгласно Регламент (ЕС) 2023/706 на Съвета (19).

| (37) | Електроенергията, произведена от възобновяеми енергийни източници, е от решаващо значение за успешното разгръщане на плановете за екологичен преход на Германия, включително за производство на водород от възобновяеми източници, електрически превозни средства и термопомпи, както и за постигането на енергийна сигурност в средносрочен план. Въпреки това ще бъде необходимо трикратно ускоряване на внедряването на електроенергия, произведена от възобновяеми енергийни източници (от + 67% през последните осем години до + 196% през следващите осем години), за да се постигнат националните цели за внедряване. Сложните и продължителни процедури за издаване на разрешителни възпрепятстват внедряването на възобновяеми енергийни източници и допълнителни технологии с нулеви нетни емисии, като наскоро приетото законодателство за подобряване на процесите все още не се прилага. Освен предизвикателствата, за които е намерено решение, издаването на разрешителни е възпрепятствано от липсата на цифровизация и свързаните с нея умения, както и от недостатъчния персонал на органите, включително съдилищата. Продължават да съществуват затруднения по отношение на гъвкавостта на мрежата, включително съхранението, и разширяването на мрежите за пренос на високо напрежение, включително изпълнението на проекти от общ интерес. Освен това разпределителните мрежи на Германия не са достатъчно цифровизирани и модернизирани, за да поемат многото нови производители и потребители на електрически превозни средства, слънчеви фотоволтаични системи и термопомпи, а съхранението на електроенергия би могло да се разшири. Усилията за постигане на енергийната ефективност, включително в областта на транспорта, битовото отопление и промишлеността, и въвеждането на термопомпи по достъпен начин срещат предизвикателства, свързани с разрастването и навременното прилагане, за да се осигури възможност на Германия да постигне целите си в областта на климата и енергетиката, да намали зависимостта си от изкопаеми горива и да стимулира конкурентоспособността и създаването на работни места, включително в сектора на преработвателна промишленост с чисти технологии. Постигането на целите в областта на климата изисква по-нататъшни действия за декарбонизация на транспортния и строителния сектор, които не са изпълнили националните специфични за сектора цели за емисиите за 2022 г. въпреки въвеждането на мерки като национална цена на въглеродните емисии с цел намаляване на емисиите в тези два сектора. Обемът на естественото нетно поглъщане на въглерод в Германия е намалял от 2016 г. насам, така че са необходими действия за възстановяване на горите и торфищата. По-големите усилия за адаптиране към изменението на климата, кръговата икономика и опазването на околната среда намаляват рисковете, свързани с глобалните предизвикателства, и допринасят за устойчивостта по отношение на климата, осигуряването на природни ресурси и намаляването на зависимостта на промишлеността от суровини от критично значение. |
| --- | --- |

(37)

Електроенергията, произведена от възобновяеми енергийни източници, е от решаващо значение за успешното разгръщане на плановете за екологичен преход на Германия, включително за производство на водород от възобновяеми източници, електрически превозни средства и термопомпи, както и за постигането на енергийна сигурност в средносрочен план. Въпреки това ще бъде необходимо трикратно ускоряване на внедряването на електроенергия, произведена от възобновяеми енергийни източници (от + 67% през последните осем години до + 196% през следващите осем години), за да се постигнат националните цели за внедряване. Сложните и продължителни процедури за издаване на разрешителни възпрепятстват внедряването на възобновяеми енергийни източници и допълнителни технологии с нулеви нетни емисии, като наскоро приетото законодателство за подобряване на процесите все още не се прилага. Освен предизвикателствата, за които е намерено решение, издаването на разрешителни е възпрепятствано от липсата на цифровизация и свързаните с нея умения, както и от недостатъчния персонал на органите, включително съдилищата. Продължават да съществуват затруднения по отношение на гъвкавостта на мрежата, включително съхранението, и разширяването на мрежите за пренос на високо напрежение, включително изпълнението на проекти от общ интерес. Освен това разпределителните мрежи на Германия не са достатъчно цифровизирани и модернизирани, за да поемат многото нови производители и потребители на електрически превозни средства, слънчеви фотоволтаични системи и термопомпи, а съхранението на електроенергия би могло да се разшири. Усилията за постигане на енергийната ефективност, включително в областта на транспорта, битовото отопление и промишлеността, и въвеждането на термопомпи по достъпен начин срещат предизвикателства, свързани с разрастването и навременното прилагане, за да се осигури възможност на Германия да постигне целите си в областта на климата и енергетиката, да намали зависимостта си от изкопаеми горива и да стимулира конкурентоспособността и създаването на работни места, включително в сектора на преработвателна промишленост с чисти технологии. Постигането на целите в областта на климата изисква по-нататъшни действия за декарбонизация на транспортния и строителния сектор, които не са изпълнили националните специфични за сектора цели за емисиите за 2022 г. въпреки въвеждането на мерки като национална цена на въглеродните емисии с цел намаляване на емисиите в тези два сектора. Обемът на естественото нетно поглъщане на въглерод в Германия е намалял от 2016 г. насам, така че са необходими действия за възстановяване на горите и торфищата. По-големите усилия за адаптиране към изменението на климата, кръговата икономика и опазването на околната среда намаляват рисковете, свързани с глобалните предизвикателства, и допринасят за устойчивостта по отношение на климата, осигуряването на природни ресурси и намаляването на зависимостта на промишлеността от суровини от критично значение.

| (38) | Недостигът на работна ръка и умения в сектори и професии, които са от ключово значение за екологичния преход, включително производството, внедряването и поддръжката на технологии с нулеви нетни емисии, създава пречки пред прехода към икономика с нулеви нетни емисии. Висококачествените системи за образование и обучение, които отговарят на променящите се нужди на пазара на труда, и целенасочените мерки за повишаване на квалификацията и за преквалификация са от ключово значение за намаляване на недостига на умения и насърчаване на приобщаването и пренасочването на работната сила. За да се отключи неоползотвореното предлагане на работна ръка, тези мерки трябва да бъдат достъпни, по-специално за физическите лица и в секторите и регионите, които са най-силно засегнати от екологичния преход. Подобряването на образователните постижения на групите в неравностойно положение осигурява по-добра основа за продължаване на образованието. Образованието и обучението на възрастни е от съществено значение за справяне с постоянния недостиг на умения. Въпреки това през последните 10 години процентът на участие на възрастни в обучение през последните четири седмици е относително стабилен и под средния за Съюза (8,1% през 2022 г.; средна стойност за Съюза от 11,9%), като делът на нискоквалифицираните работницисамо е само 4%. Освен това в енергоемките отрасли делът на участие на работниците в образование и обучение е намалял от 9,8% през 2015 г. до 7,6% през 2021 г. и е под средния за Съюза (8,9%). Насърчаването на участието в програми за първоначално и продължаващо професионално образование и обучение в подкрепа на екологичния преход е в съответствие с целта на Германия 65% от възрастните да участват в обучение всяка година до 2030 г. |
| --- | --- |

(38)

Недостигът на работна ръка и умения в сектори и професии, които са от ключово значение за екологичния преход, включително производството, внедряването и поддръжката на технологии с нулеви нетни емисии, създава пречки пред прехода към икономика с нулеви нетни емисии. Висококачествените системи за образование и обучение, които отговарят на променящите се нужди на пазара на труда, и целенасочените мерки за повишаване на квалификацията и за преквалификация са от ключово значение за намаляване на недостига на умения и насърчаване на приобщаването и пренасочването на работната сила. За да се отключи неоползотвореното предлагане на работна ръка, тези мерки трябва да бъдат достъпни, по-специално за физическите лица и в секторите и регионите, които са най-силно засегнати от екологичния преход. Подобряването на образователните постижения на групите в неравностойно положение осигурява по-добра основа за продължаване на образованието. Образованието и обучението на възрастни е от съществено значение за справяне с постоянния недостиг на умения. Въпреки това през последните 10 години процентът на участие на възрастни в обучение през последните четири седмици е относително стабилен и под средния за Съюза (8,1% през 2022 г.; средна стойност за Съюза от 11,9%), като делът на нискоквалифицираните работницисамо е само 4%. Освен това в енергоемките отрасли делът на участие на работниците в образование и обучение е намалял от 9,8% през 2015 г. до 7,6% през 2021 г. и е под средния за Съюза (8,9%). Насърчаването на участието в програми за първоначално и продължаващо професионално образование и обучение в подкрепа на екологичния преход е в съответствие с целта на Германия 65% от възрастните да участват в обучение всяка година до 2030 г.

| (39) | В светлината на оценката на Комисията Съветът разгледа програмата за стабилност за 2023 г., като становището му (20) е изразено в препоръка 1. |
| --- | --- |

(39)

В светлината на оценката на Комисията Съветът разгледа програмата за стабилност за 2023 г., като становището му (20) е изразено в препоръка 1.

| (40) | С оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките на държавите членки от еврозоната и колективния им принос за функционирането на Икономическия и паричен съюз, Съветът препоръча на държавите членки от еврозоната да предприемат действия, включително чрез своите планове за възстановяване и устойчивост, за: i) запазване на устойчивостта на обслужването на дълга и въздържане от широка подкрепа за съвкупното търсене през 2023 г., по-добро насочване на фискалните мерки, предприети за смекчаване на въздействието на високите цени на енергията, и обмисляне на подходящи начини за прекратяване на подкрепата при намаляване на натиска върху цените на енергията; ii) поддържане на високо равнище на публичните инвестиции и насърчаване на частните инвестиции в подкрепа на екологичния и цифровия преход; iii) подкрепа за промените в заплащането, които смекчават загубата на покупателна способност, като същевременно се ограничават вторичните ефекти върху инфлацията, допълнително подобряване на активните политики по заетостта и преодоляване на недостига на умения; iv) подобряване на бизнес средата и гарантиране, че енергийната подкрепа за дружествата е икономически ефективна, временна и насочена към жизнеспособни предприятия, както и че запазва стимулите за екологичния преход; и v) запазване на макрофинансовата стабилност и наблюдение на рисковете, като същевременно продължава работата по завършването на банковия съюз. За Германия препоръки 1, 2, 3 и 4 допринасят за изпълнението на първата, втората и третата препоръка, изложени в Препоръката от 2023 г. относно еврозоната. |
| --- | --- |

(40)

С оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките на държавите членки от еврозоната и колективния им принос за функционирането на Икономическия и паричен съюз, Съветът препоръча на държавите членки от еврозоната да предприемат действия, включително чрез своите планове за възстановяване и устойчивост, за: i) запазване на устойчивостта на обслужването на дълга и въздържане от широка подкрепа за съвкупното търсене през 2023 г., по-добро насочване на фискалните мерки, предприети за смекчаване на въздействието на високите цени на енергията, и обмисляне на подходящи начини за прекратяване на подкрепата при намаляване на натиска върху цените на енергията; ii) поддържане на високо равнище на публичните инвестиции и насърчаване на частните инвестиции в подкрепа на екологичния и цифровия преход; iii) подкрепа за промените в заплащането, които смекчават загубата на покупателна способност, като същевременно се ограничават вторичните ефекти върху инфлацията, допълнително подобряване на активните политики по заетостта и преодоляване на недостига на умения; iv) подобряване на бизнес средата и гарантиране, че енергийната подкрепа за дружествата е икономически ефективна, временна и насочена към жизнеспособни предприятия, както и че запазва стимулите за екологичния преход; и v) запазване на макрофинансовата стабилност и наблюдение на рисковете, като същевременно продължава работата по завършването на банковия съюз. За Германия препоръки 1, 2, 3 и 4 допринасят за изпълнението на първата, втората и третата препоръка, изложени в Препоръката от 2023 г. относно еврозоната.

| (41) | В светлината на задълбочения преглед, направен от Комисията, и неговата оценка Съветът разгледа националната програма за реформи за 2023 г. и програмата за стабилност за 2023 г. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са отразени в препоръка 1. Политиките, посочени в препоръка 1, са насочени към подпомагане на преодоляване на уязвимостите, свързани с трайно съществуващия голям излишък по текущата сметка. Препоръки 2, 3 и 4 допринасят за изпълнението на препоръка 1, тъй като става въпрос за по-големи инвестиции. Политиките, посочени в препоръка 1, допринасят както за преодоляването на дисбалансите, така и за изпълнението на препоръките, изложени в Препоръката от 2023 г. относно еврозоната, в съответствие със съображение 40, |
| --- | --- |

(41)

В светлината на задълбочения преглед, направен от Комисията, и неговата оценка Съветът разгледа националната програма за реформи за 2023 г. и програмата за стабилност за 2023 г. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са отразени в препоръка 1. Политиките, посочени в препоръка 1, са насочени към подпомагане на преодоляване на уязвимостите, свързани с трайно съществуващия голям излишък по текущата сметка. Препоръки 2, 3 и 4 допринасят за изпълнението на препоръка 1, тъй като става въпрос за по-големи инвестиции. Политиките, посочени в препоръка 1, допринасят както за преодоляването на дисбалансите, така и за изпълнението на препоръките, изложени в Препоръката от 2023 г. относно еврозоната, в съответствие със съображение 40,

ПРЕПОРЪЧВА на Германия да предприеме през 2023 г. и 2024 г. следните действия:

1.

Да осигури разумна фискална политика, по-специално като ограничи номиналното увеличение на финансираните на национално равнище нетни първични разходи през 2024 г. до не повече от 2,5% (21).

Да запази финансираните на национално равнище публични инвестиции и да гарантира, че безвъзмездните средства по Механизма и другите фондове на Съюза се усвояват ефективно, по-специално с цел насърчаване на екологичния и цифровия преход. Да осъществи планираните публични инвестиционни инициативи.

За периода след 2024 г. – да продължи да следва средносрочна фискална стратегия за постепенна и устойчива консолидация, съчетана с инвестиции и реформи, водещи до по-висок устойчив растеж, с цел постигане на разумна средносрочна фискална позиция.

Да усъвършенства данъчния микс, за да постигне по-приобщаващ и устойчив растеж, по-специално чрез подобряване на данъчните стимули, насочени към увеличаване на отработените часове. Да гарантира дългосрочната устойчивост на пенсионната система.

2.

Значително да ускори изпълнението на своя преработен план за възстановяване и устойчивост, включително като осигури достатъчно ресурси, и бързо да финализира допълнението и главата за REPowerEU с цел бързо започване на изпълнението ѝ. Да пристъпи към бързо изпълнение на програмите по линия на политиката на сближаване при тясно взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост.

3.

Да ускори цифровизацията на цялата верига от услуги в сферата на обществените услуги и да подобри цифровите умения на хората. Да премахне пречките пред инвестициите и да стимулира инвестициите в цифрови съобщителни мрежи с много голям капацитет.

4.

Да увеличи усилията за допълнително намаляване на общата зависимост от изкопаеми горива чрез увеличаване на инвестициите и ускоряване на внедряването на мрежи за енергия от възобновяеми източници и електроенергия чрез подобрен административен капацитет и рационализирани процеси, включително процедури за издаване на разрешения. Да увеличи усилията за постигане на енергийна ефективност в областта на транспорта, строителството и промишлеността, включително чрез инвестиции в отоплителни системи, и по-нататъшни мерки на политиката, насочени към осигуряване и придобиване на уменията и компетентностите, необходими за екологичния преход.

Съставено в Брюксел на 14 юли 2023 година.

За Съвета

Председател

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

2

(3)  Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета от 12 февруари 2021 г. за създаване на Механизъм за възстановяване и устойчивост (ОВ L 57, 18.2.2021 г., стр. 17).

3

(4)  Препоръка на Съвета от 16 май 2023 г. относно икономическата политика на еврозоната (ОВ C 180, 23.5.2023 г., стр. 1).

4

(5)  Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета от 27 февруари 2023 г. за изменение на Регламент (ЕС) 2021/241 във връзка с главите за REPowerEU в плановете за възстановяване и устойчивост и за изменение на регламенти (ЕС) No 1303/2013, (ЕС) 2021/1060 и (ЕС) 2021/1755 и Директива 2003/87/ЕО (ОВ L 63, 28.2.2023 г., стр. 1).

5

(6)  ST 10158/2021 INIT; ST 10158/2021 ADD 1.

6

(7)  Препоръка на Съвета от 18 юни 2021 г., съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност за 2021 г. на Германия (ОВ C 304, 29.7.2021 г., стр. 18).

7

(8)  Фискалната позиция се измерва с промяната в първичните разходи (без дискреционните мерки по отношение на приходите), като се изключват временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, но се включват разходите, финансирани с безвъзмездна подкрепа (безвъзмездни средства) по Механизма и с други фондове на Съюза — спрямо средносрочния потенциален растеж. За повече подробности вж. каре 1 във фискалните статистически таблици.

8

(9)  Другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, осигуриха експанзионистичен принос от 0,4 процентни пункта от БВП. Този принос е свързан главно с национализацията и рекапитализацията на доставчиците на газ на едро в Германия, насочени към гарантиране на енергийната сигурност.

9

(10)  Тази стойност представлява равнището на годишните бюджетни разходи за тези мерки, включително текущите приходи и разходи, както и когато е уместно – мерките за капиталови разходи.

10

(11)  Препоръка на Съвета от 12 юли 2022 г. относно националната програма за реформи на Германия за 2022 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Германия за 2022 г. (ОВ C 334, 1.9.2022 г., стр. 35).

11

(12)  Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. средносрочният (среден за 10 години) потенциален растеж на производството на Германия, който се използва за измерване на фискалната позиция, се оценява на 7,1% в номинално изражение.

12

(13)  Очаква се другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, да осигурят рестриктивен принос от 0,3 процентни пункта от БВП. Този принос е свързан основно с преустановяването на мярката за национализация и рекапитализация на доставчиците на едро на газ в Германия от предходната година, насочена към гарантиране на енергийната сигурност.

13

(14)  Член 5 от Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета също така изисква корекция от над 0,5% от БВП за държавите членки с държавен дълг, надвишаващ 60% от БВП, или с по-ясно изразени рискове за устойчивостта на обслужването на дълга.

14

(15)  Нетните първични разходи се определят като разходите, финансирани на национално равнище, след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите и като се изключат разходите за лихви и разходите за циклична безработица.

15

(16)  Решение за изпълнение на Съвета от 14 февруари 2023 г. за изменение на Решение за изпълнение на Съвета от 13 юли 2021 г. за одобряване на оценката на плана за възстановяване и устойчивост на Германия (ST 5536/2023).

16

(17)  Германия не е внасяла руски газ от август 2022 г., а нефт – от февруари 2023 г.

17

(18)  Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета от 5 август 2022 г. относно координирани мерки за намаляване на търсенето на газ (ОВ L 206, 8.8.2022 г., стр. 1).

18

(19)  Регламент (ЕС) 2023/706 на Съвета от 30 март 2023 г. за изменение на Регламент (ЕС) 2022/1369 във връзка с продължаване на периода на намаляване на търсенето във връзка с мерките за намаляване на търсенето на газ, и за засилване на докладването и наблюдението на тяхното прилагане (ОВ L 93, 31.3.2023 г., стр. 1).

19

(20)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

20

(21)  Което се очаква да съответства на годишно подобрение на структурното бюджетно салдо от поне 0,3% от БВП за 2024 г., както е описано в съображение 24.

21

---

| 1.9.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 312/49 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 312/49

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 14 юли 2023 година

относно националната програма за реформи на Естония за 2023 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Естония за 2023 г.

(2023/C 312/06)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,

като взе предвид Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета (3), с който бе създаден Механизмът за възстановяване и устойчивост („Механизмът“), влезе в сила на 19 февруари 2021 г. По Механизма се предоставя финансова подкрепа на държавите членки за осъществяването на реформи и инвестиции, водещи до фискален стимул, финансиран от Съюза. В съответствие с приоритетите на европейския семестър Механизмът допринася за икономическото и приобщаващото възстановяване и за осъществяването на устойчиви и стимулиращи растежа реформи и инвестиции, по-специално реформи и инвестиции за насърчаване на екологичния и цифровия преход и за укрепване на устойчивостта на икономиките на държавите членки. Механизмът също така спомага за укрепването на публичните финанси и стимулира растежа и създаването на работни места в средносрочен и дългосрочен план, подобрява териториалното сближаване в рамките на Съюза и подкрепя непрекъснатото прилагане на Европейския стълб на социалните права. Максималното финансово участие за държава членка в рамките на Механизма беше актуализирано на 30 юни 2022 г. в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕС) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета (3), с който бе създаден Механизмът за възстановяване и устойчивост („Механизмът“), влезе в сила на 19 февруари 2021 г. По Механизма се предоставя финансова подкрепа на държавите членки за осъществяването на реформи и инвестиции, водещи до фискален стимул, финансиран от Съюза. В съответствие с приоритетите на европейския семестър Механизмът допринася за икономическото и приобщаващото възстановяване и за осъществяването на устойчиви и стимулиращи растежа реформи и инвестиции, по-специално реформи и инвестиции за насърчаване на екологичния и цифровия преход и за укрепване на устойчивостта на икономиките на държавите членки. Механизмът също така спомага за укрепването на публичните финанси и стимулира растежа и създаването на работни места в средносрочен и дългосрочен план, подобрява териториалното сближаване в рамките на Съюза и подкрепя непрекъснатото прилагане на Европейския стълб на социалните права. Максималното финансово участие за държава членка в рамките на Механизма беше актуализирано на 30 юни 2022 г. в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕС) 2021/241.

| (2) | На 22 ноември 2022 г. Комисията прие годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2023 г. На 23 март 2023 г. Европейският съвет одобри приоритетите на годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., които са съсредоточени около четирите измерения на конкурентоспособната устойчивост. На 22 ноември 2022 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие и доклада за механизма за предупреждение за 2023 г., в който посочи Естония като една от държавите членки, които може да бъдат засегнати или за които може да съществува риск да бъдат засегнати от дисбаланси, и за които ще е необходим задълбочен преглед. На същата дата Комисията прие и становище относно проекта на бюджетен план за 2023 г. на Естония. Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната и предложение за съвместния доклад за заетостта за 2023 г., в който се анализира прилагането на насоките за заетостта и принципите на Европейския стълб на социалните права. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната (4) („Препоръка от 2023 г. относно еврозоната“) на 16 май 2023 г. и съвместния доклад за заетостта на 13 март 2023 г. |
| --- | --- |

(2)

На 22 ноември 2022 г. Комисията прие годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2023 г. На 23 март 2023 г. Европейският съвет одобри приоритетите на годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., които са съсредоточени около четирите измерения на конкурентоспособната устойчивост. На 22 ноември 2022 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие и доклада за механизма за предупреждение за 2023 г., в който посочи Естония като една от държавите членки, които може да бъдат засегнати или за които може да съществува риск да бъдат засегнати от дисбаланси, и за които ще е необходим задълбочен преглед. На същата дата Комисията прие и становище относно проекта на бюджетен план за 2023 г. на Естония. Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната и предложение за съвместния доклад за заетостта за 2023 г., в който се анализира прилагането на насоките за заетостта и принципите на Европейския стълб на социалните права. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната (4) („Препоръка от 2023 г. относно еврозоната“) на 16 май 2023 г. и съвместния доклад за заетостта на 13 март 2023 г.

| (3) | Въпреки че икономиките на Съюза показват забележителна устойчивост, геополитическият контекст продължава да оказва отрицателно въздействие. Като застава твърдо зад Украйна, Съюзът насочва своята програма за икономическа и социална политика към намаляване на отрицателното въздействие от енергийните сътресения върху уязвимите домакинства и предприятия в краткосрочен план и към запазване на усилията за осъществяване на екологичния и цифровия преход, подкрепа за устойчив и приобщаващ растеж, запазване на макроикономическата стабилност и повишаване на устойчивостта в средносрочен план. Той също така поставя особен акцент върху повишаването на конкурентоспособността и производителността на Съюза. |
| --- | --- |

(3)

Въпреки че икономиките на Съюза показват забележителна устойчивост, геополитическият контекст продължава да оказва отрицателно въздействие. Като застава твърдо зад Украйна, Съюзът насочва своята програма за икономическа и социална политика към намаляване на отрицателното въздействие от енергийните сътресения върху уязвимите домакинства и предприятия в краткосрочен план и към запазване на усилията за осъществяване на екологичния и цифровия преход, подкрепа за устойчив и приобщаващ растеж, запазване на макроикономическата стабилност и повишаване на устойчивостта в средносрочен план. Той също така поставя особен акцент върху повишаването на конкурентоспособността и производителността на Съюза.

| (4) | На 1 февруари 2023 г. Комисията публикува съобщение, озаглавено „Промишлен план на Зеления пакт за ерата на нулеви нетни емисии“ („промишлен план на Зеления пакт“). Целта на промишления план на Зеления пакт е засилване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии и подпомагане на бързия преход към неутралност по отношение на климата. Планът допълва текущите усилия в рамките на Европейския зелен пакт и REPowerEU. Той има за цел и да се осигури по-благоприятна среда за увеличаване на производствения капацитет на Съюза за технологиите и продуктите с нулеви нетни емисии, необходими за постигане на амбициозните цели на Съюза в областта на климата, и да се гарантира достъп до съответните суровини от критично значение, включително чрез диверсифициране на източниците, правилно използване на геоложките ресурси в държавите членки и максимално увеличаване на рециклирането на суровини. Промишленият план на Зеления пакт се основава на четири стълба: предвидима и опростена регулаторна среда, по-бърз достъп до финансиране, повишаване на уменията и отворена търговия за устойчиви вериги на доставки. На 16 март 2023 г. Комисията публикува и ново съобщение, озаглавено „Дългосрочна конкурентоспособност на ЕС: перспективи след 2030 г.“, структурирано около девет взаимно подсилващи се движещи сили с цел да се работи за стимулираща растежа регулаторна рамка. В него се определят приоритети на политиката, насочени към активно осигуряване на структурни подобрения, добре насочени инвестиции и регулаторни мерки за дългосрочната конкурентоспособност на Съюза и неговите държави членки. Препоръките по-долу спомагат за изпълнението на тези приоритети. |
| --- | --- |

(4)

На 1 февруари 2023 г. Комисията публикува съобщение, озаглавено „Промишлен план на Зеления пакт за ерата на нулеви нетни емисии“ („промишлен план на Зеления пакт“). Целта на промишления план на Зеления пакт е засилване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии и подпомагане на бързия преход към неутралност по отношение на климата. Планът допълва текущите усилия в рамките на Европейския зелен пакт и REPowerEU. Той има за цел и да се осигури по-благоприятна среда за увеличаване на производствения капацитет на Съюза за технологиите и продуктите с нулеви нетни емисии, необходими за постигане на амбициозните цели на Съюза в областта на климата, и да се гарантира достъп до съответните суровини от критично значение, включително чрез диверсифициране на източниците, правилно използване на геоложките ресурси в държавите членки и максимално увеличаване на рециклирането на суровини. Промишленият план на Зеления пакт се основава на четири стълба: предвидима и опростена регулаторна среда, по-бърз достъп до финансиране, повишаване на уменията и отворена търговия за устойчиви вериги на доставки. На 16 март 2023 г. Комисията публикува и ново съобщение, озаглавено „Дългосрочна конкурентоспособност на ЕС: перспективи след 2030 г.“, структурирано около девет взаимно подсилващи се движещи сили с цел да се работи за стимулираща растежа регулаторна рамка. В него се определят приоритети на политиката, насочени към активно осигуряване на структурни подобрения, добре насочени инвестиции и регулаторни мерки за дългосрочната конкурентоспособност на Съюза и неговите държави членки. Препоръките по-долу спомагат за изпълнението на тези приоритети.

| (5) | През 2023 г. европейският семестър за координация на икономическите политики продължава да се развива в съответствие с прилагането на Механизма. Пълното изпълнение на плановете за възстановяване и устойчивост продължава да е от съществено значение за изпълнението на приоритетите на политиката в рамките на европейския семестър, тъй като плановете обхващат всички или значителна част от съответните специфични за всяка държава препоръки, отправени през последните години. Специфичните за всяка държава препоръки за 2019 г., 2020 г. и 2022 г. продължават да бъдат еднакво актуални за плановете за възстановяване и устойчивост, преразгледани, актуализирани или изменени в съответствие с членове 14, 18 и 21 от Регламент (ЕС) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

През 2023 г. европейският семестър за координация на икономическите политики продължава да се развива в съответствие с прилагането на Механизма. Пълното изпълнение на плановете за възстановяване и устойчивост продължава да е от съществено значение за изпълнението на приоритетите на политиката в рамките на европейския семестър, тъй като плановете обхващат всички или значителна част от съответните специфични за всяка държава препоръки, отправени през последните години. Специфичните за всяка държава препоръки за 2019 г., 2020 г. и 2022 г. продължават да бъдат еднакво актуални за плановете за възстановяване и устойчивост, преразгледани, актуализирани или изменени в съответствие с членове 14, 18 и 21 от Регламент (ЕС) 2021/241.

| (6) | Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета (5) („Регламентът REPowerEU“), приет на 27 февруари 2023 г., има за цел бързото премахване на зависимостта на Съюза от вноса на руски изкопаеми горива. Това ще допринесе за енергийната сигурност и диверсификацията на енергийните доставки на Съюза, като същевременно ще увеличи използването на възобновяеми енергийни източници, капацитета за съхранение на енергия и енергийната ефективност. Регламентът REPowerEU дава възможност на държавите членки да добавят нова глава за REPowerEU към своите национални планове за възстановяване и устойчивост, за да финансират ключови реформи и инвестиции, които ще спомогнат за постигането на целите на REPowerEU. Тези реформи и инвестиции също така ще спомогнат за повишаване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии, както е посочено в промишления план на Зеления пакт, и за изпълнение на свързаните с енергетиката специфични за всяка държава препоръки, отправени към държавите членки през 2022 г. и когато е приложимо, през 2023 г. С Регламента REPowerEU се въвежда нова категория безвъзмездна финансова подкрепа, която се предоставя на държавите членки за финансиране на нови свързани с енергетиката реформи и инвестиции в рамките на техните планове за възстановяване и устойчивост. |
| --- | --- |

(6)

Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета (5) („Регламентът REPowerEU“), приет на 27 февруари 2023 г., има за цел бързото премахване на зависимостта на Съюза от вноса на руски изкопаеми горива. Това ще допринесе за енергийната сигурност и диверсификацията на енергийните доставки на Съюза, като същевременно ще увеличи използването на възобновяеми енергийни източници, капацитета за съхранение на енергия и енергийната ефективност. Регламентът REPowerEU дава възможност на държавите членки да добавят нова глава за REPowerEU към своите национални планове за възстановяване и устойчивост, за да финансират ключови реформи и инвестиции, които ще спомогнат за постигането на целите на REPowerEU. Тези реформи и инвестиции също така ще спомогнат за повишаване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии, както е посочено в промишления план на Зеления пакт, и за изпълнение на свързаните с енергетиката специфични за всяка държава препоръки, отправени към държавите членки през 2022 г. и когато е приложимо, през 2023 г. С Регламента REPowerEU се въвежда нова категория безвъзмездна финансова подкрепа, която се предоставя на държавите членки за финансиране на нови свързани с енергетиката реформи и инвестиции в рамките на техните планове за възстановяване и устойчивост.

| (7) | На 8 март 2023 г. Комисията прие съобщение, в което се предоставят насоки за фискалната политика за 2024 г. („съобщението от 8 март 2023 г.“). То има за цел да подпомогне изготвянето на програмите за стабилност и конвергенция на държавите членки и по този начин да се засили координацията на политиките. Комисията припомни, че общата клауза за дерогация от Пакта за стабилност и растеж ще бъде дезактивирана в края на 2023 г. Тя призова за фискални политики през периода 2023—2024 г., които осигуряват средносрочна устойчивост на обслужването на дълга и повишават потенциалния растеж по устойчив начин, и прикани държавите членки да определят в своите програми за стабилност и конвергенция за 2023 г. начина, по който фискалните им планове ще осигурят спазването на референтната стойност по Договора от 3 % от брутния вътрешен продукт (БВП), както и реалистичното и непрекъснато намаляване на дълга или запазването на благоразумно равнище на дълга в средносрочен план. Комисията прикани държавите членки също така постепенно да премахнат националните фискални мерки, въведени за защита на домакинствата и предприятията от енергийния ценови шок, като се започне с тези с най-слаба насоченост. Тя посочи, че ако мерките за подкрепа трябва да бъдат удължени поради подновен натиск върху цените на енергията, държавите членки следва да насочат по-добре тези мерки към уязвимите домакинства и предприятия. Комисията заяви, че фискалните препоръки ще бъдат количествено определени и диференцирани. Освен това, както се предлага в съобщението на Комисията от 9 ноември 2022 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС, фискалните препоръки ще бъдат формулирани въз основа на нетните първични разходи. Комисията препоръча всички държави членки да продължат да защитават инвестициите, финансирани на национално равнище, и да гарантират ефективното използване на средствата по линия на Механизма и други фондове на Съюза, по-специално с оглед на екологичния и цифровия преход и целите по отношение на устойчивостта. Комисията посочи, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. в съответствие с действащите правни разпоредби. |
| --- | --- |

(7)

На 8 март 2023 г. Комисията прие съобщение, в което се предоставят насоки за фискалната политика за 2024 г. („съобщението от 8 март 2023 г.“). То има за цел да подпомогне изготвянето на програмите за стабилност и конвергенция на държавите членки и по този начин да се засили координацията на политиките. Комисията припомни, че общата клауза за дерогация от Пакта за стабилност и растеж ще бъде дезактивирана в края на 2023 г. Тя призова за фискални политики през периода 2023—2024 г., които осигуряват средносрочна устойчивост на обслужването на дълга и повишават потенциалния растеж по устойчив начин, и прикани държавите членки да определят в своите програми за стабилност и конвергенция за 2023 г. начина, по който фискалните им планове ще осигурят спазването на референтната стойност по Договора от 3 % от брутния вътрешен продукт (БВП), както и реалистичното и непрекъснато намаляване на дълга или запазването на благоразумно равнище на дълга в средносрочен план. Комисията прикани държавите членки също така постепенно да премахнат националните фискални мерки, въведени за защита на домакинствата и предприятията от енергийния ценови шок, като се започне с тези с най-слаба насоченост. Тя посочи, че ако мерките за подкрепа трябва да бъдат удължени поради подновен натиск върху цените на енергията, държавите членки следва да насочат по-добре тези мерки към уязвимите домакинства и предприятия. Комисията заяви, че фискалните препоръки ще бъдат количествено определени и диференцирани. Освен това, както се предлага в съобщението на Комисията от 9 ноември 2022 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС, фискалните препоръки ще бъдат формулирани въз основа на нетните първични разходи. Комисията препоръча всички държави членки да продължат да защитават инвестициите, финансирани на национално равнище, и да гарантират ефективното използване на средствата по линия на Механизма и други фондове на Съюза, по-специално с оглед на екологичния и цифровия преход и целите по отношение на устойчивостта. Комисията посочи, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. в съответствие с действащите правни разпоредби.

| (8) | На 26 април 2023 г. Комисията представи законодателни предложения за извършване на цялостна реформа на правилата на Съюза за икономическо управление. Основната цел на предложенията е да се засили устойчивостта на обслужването на публичния дълг и да се насърчи устойчивият и приобщаващ растеж във всички държави членки чрез реформи и инвестиции. Предложенията на Комисията са насочени към подобряване на националната ангажираност, опростяване на рамката и преминаване към по-голям средносрочен фокус в съчетание с ефективно и по-последователно правоприлагане. Съгласно заключенията на Съвета от 14 март 2023 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС целта е законодателната работа да приключи през 2023 г. |
| --- | --- |

(8)

На 26 април 2023 г. Комисията представи законодателни предложения за извършване на цялостна реформа на правилата на Съюза за икономическо управление. Основната цел на предложенията е да се засили устойчивостта на обслужването на публичния дълг и да се насърчи устойчивият и приобщаващ растеж във всички държави членки чрез реформи и инвестиции. Предложенията на Комисията са насочени към подобряване на националната ангажираност, опростяване на рамката и преминаване към по-голям средносрочен фокус в съчетание с ефективно и по-последователно правоприлагане. Съгласно заключенията на Съвета от 14 март 2023 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС целта е законодателната работа да приключи през 2023 г.

| (9) | На 18 юни 2021 г. Естония представи на Комисията своя национален план за възстановяване и устойчивост в съответствие с член 18, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2021/241. Съгласно член 19 от Регламент (ЕС) 2021/241 Комисията оцени целесъобразността, ефективността, ефикасността и съгласуваността на плана за възстановяване и устойчивост в съответствие с насоките за оценка, съдържащи се в приложение V към посочения регламент. На 29 октомври 2021 г. Съветът прие своето решение за изпълнение за одобряване на оценката на плана за възстановяване и устойчивост на Естония (6). Отпускането на траншовете зависи от приемането на решение на Комисията в съответствие с член 24, параграф 5 от Регламент (ЕС) 2021/241, в което се посочва, че Естония е изпълнила задоволително съответните ключови етапи и цели, определени в решението за изпълнение на Съвета. Задоволителното изпълнение предполага, че постигането на предходните ключови етапи и цели е запазено. На 9 март 2023 г. Естония представи на Комисията преразгледан национален план за възстановяване и устойчивост, в който е включена глава за REPowerEU, в съответствие с член 21в от Регламент (ЕС) 2021/241. В преразгледания план за възстановяване и устойчивост се взема предвид също така актуализираното максимално финансово участие в съответствие с член 18, параграф 2 от посочения регламент и е включено обосновано искане до Комисията за изменение на решението за изпълнение на Съвета от 3 ноември 2021 г. в съответствие с член 21, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2021/241, като се има предвид, че планът за възстановяване и устойчивост вече не може да бъде постигнат частично поради обективни обстоятелства. На 12 май 2023 г. Комисията прие своето предложение за решение за изпълнение на Съвета за одобряване на оценката на плана за възстановяване и устойчивост на Естония. На 16 юни 2023 г. Съветът прие своето решение за изпълнение за изменение на решението за изпълнение на Съвета от 29 октомври 2021 г. за одобряване на оценката на плана за възстановяване и устойчивост на Естония (7). |
| --- | --- |

(9)

На 18 юни 2021 г. Естония представи на Комисията своя национален план за възстановяване и устойчивост в съответствие с член 18, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2021/241. Съгласно член 19 от Регламент (ЕС) 2021/241 Комисията оцени целесъобразността, ефективността, ефикасността и съгласуваността на плана за възстановяване и устойчивост в съответствие с насоките за оценка, съдържащи се в приложение V към посочения регламент. На 29 октомври 2021 г. Съветът прие своето решение за изпълнение за одобряване на оценката на плана за възстановяване и устойчивост на Естония (6). Отпускането на траншовете зависи от приемането на решение на Комисията в съответствие с член 24, параграф 5 от Регламент (ЕС) 2021/241, в което се посочва, че Естония е изпълнила задоволително съответните ключови етапи и цели, определени в решението за изпълнение на Съвета. Задоволителното изпълнение предполага, че постигането на предходните ключови етапи и цели е запазено. На 9 март 2023 г. Естония представи на Комисията преразгледан национален план за възстановяване и устойчивост, в който е включена глава за REPowerEU, в съответствие с член 21в от Регламент (ЕС) 2021/241. В преразгледания план за възстановяване и устойчивост се взема предвид също така актуализираното максимално финансово участие в съответствие с член 18, параграф 2 от посочения регламент и е включено обосновано искане до Комисията за изменение на решението за изпълнение на Съвета от 3 ноември 2021 г. в съответствие с член 21, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2021/241, като се има предвид, че планът за възстановяване и устойчивост вече не може да бъде постигнат частично поради обективни обстоятелства. На 12 май 2023 г. Комисията прие своето предложение за решение за изпълнение на Съвета за одобряване на оценката на плана за възстановяване и устойчивост на Естония. На 16 юни 2023 г. Съветът прие своето решение за изпълнение за изменение на решението за изпълнение на Съвета от 29 октомври 2021 г. за одобряване на оценката на плана за възстановяване и устойчивост на Естония (7).

| (10) | В съответствие с член 4, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1466/97 на 11 май 2023 г. Естония представи националната си програма за реформи за 2023 г., а на 28 април 2023 г. — програмата си за стабилност за 2023 г. Двете програми бяха оценени заедно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. |
| --- | --- |

(10)

В съответствие с член 4, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1466/97 на 11 май 2023 г. Естония представи националната си програма за реформи за 2023 г., а на 28 април 2023 г. — програмата си за стабилност за 2023 г. Двете програми бяха оценени заедно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

| (11) | На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклада за Естония за 2023 г. В него беше оценен напредъкът на Естония в изпълнението на съответните специфични за държавата препоръки, приети от Съвета в периода 2019—2022 г., и беше направен преглед на изпълнението от страна на Естония на плана за възстановяване и устойчивост. Въз основа на този анализ в доклада за държавата бяха посочени пропуски по отношение на предизвикателствата, които не са разгледани или са само частично разгледани в плана за възстановяване и устойчивост, както и по отношение на новите и нововъзникващите предизвикателства. В него бяха оценени също напредъкът на Естония при прилагането на Европейския стълб на социалните права и постигането на водещите цели на Съюза в областта на заетостта, уменията и намаляването на бедността, както и напредъкът в постигането на целите на Обединените нации за устойчиво развитие. |
| --- | --- |

(11)

На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклада за Естония за 2023 г. В него беше оценен напредъкът на Естония в изпълнението на съответните специфични за държавата препоръки, приети от Съвета в периода 2019—2022 г., и беше направен преглед на изпълнението от страна на Естония на плана за възстановяване и устойчивост. Въз основа на този анализ в доклада за държавата бяха посочени пропуски по отношение на предизвикателствата, които не са разгледани или са само частично разгледани в плана за възстановяване и устойчивост, както и по отношение на новите и нововъзникващите предизвикателства. В него бяха оценени също напредъкът на Естония при прилагането на Европейския стълб на социалните права и постигането на водещите цели на Съюза в областта на заетостта, уменията и намаляването на бедността, както и напредъкът в постигането на целите на Обединените нации за устойчиво развитие.

| (12) | Комисията извърши задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 за Естония и публикува резултатите от него на 24 май 2023 г. Тя стигна до заключението, че в Естония не са налице макроикономически дисбаланси. По-специално уязвимостите, свързани с конкурентоспособността и с промените в цените на жилищата, напоследък се увеличиха, но като цяло изглежда, че в момента са овладени. Заплатите и особено цените отбелязаха значителен ръст през 2022 г., но загубата на конкурентоспособност изглежда ограничена, като същевременно по текущата сметка е отчетен само малък дефицит и се прогнозира тя да е почти балансирана през 2023 и 2024 година. Въпреки това съществува риск инфлацията и натискът върху заплатите, ако са постоянни, да навредят на конкурентоспособността на Естония, особено като се има предвид, че същинската инфлация е доста над средната за еврозоната. Цените на жилищата са нараснали значително след пандемията от COVID-19, но не показват сериозни признаци на надценяване. Те вероятно ще станат по-умерени предвид повишаването на лихвените проценти и неотдавнашната икономическа рецесия. Освен това задлъжнялостта и заемите на домакинствата са относително умерени, а финансовият сектор е стабилен. Рамката на политиките като цяло е благоприятна, въпреки че известни допълнителни усилия биха могли да помогнат за справяне с рисковете от установените уязвимости. В това отношение би било важно да продължат антицикличните фискални и макропруденциални политики, подсилени, когато е необходимо. Насърчаването на конкуренцията на вътрешния пазар може да помогне за справяне с натиска върху цените. |
| --- | --- |

(12)

Комисията извърши задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 за Естония и публикува резултатите от него на 24 май 2023 г. Тя стигна до заключението, че в Естония не са налице макроикономически дисбаланси. По-специално уязвимостите, свързани с конкурентоспособността и с промените в цените на жилищата, напоследък се увеличиха, но като цяло изглежда, че в момента са овладени. Заплатите и особено цените отбелязаха значителен ръст през 2022 г., но загубата на конкурентоспособност изглежда ограничена, като същевременно по текущата сметка е отчетен само малък дефицит и се прогнозира тя да е почти балансирана през 2023 и 2024 година. Въпреки това съществува риск инфлацията и натискът върху заплатите, ако са постоянни, да навредят на конкурентоспособността на Естония, особено като се има предвид, че същинската инфлация е доста над средната за еврозоната. Цените на жилищата са нараснали значително след пандемията от COVID-19, но не показват сериозни признаци на надценяване. Те вероятно ще станат по-умерени предвид повишаването на лихвените проценти и неотдавнашната икономическа рецесия. Освен това задлъжнялостта и заемите на домакинствата са относително умерени, а финансовият сектор е стабилен. Рамката на политиките като цяло е благоприятна, въпреки че известни допълнителни усилия биха могли да помогнат за справяне с рисковете от установените уязвимости. В това отношение би било важно да продължат антицикличните фискални и макропруденциални политики, подсилени, когато е необходимо. Насърчаването на конкуренцията на вътрешния пазар може да помогне за справяне с натиска върху цените.

| (13) | В съответствие с данни, потвърдени от Евростат, дефицитът по консолидирания държавен бюджет на Естония е намалял от 2,4 % от БВП през 2021 г. до 0,9 % през 2022 г., а консолидираният държавен дълг се е увеличил от 17,6 % от БВП в края на 2021 г. до 18,4 % в края на 2022 г. На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклад, изготвен в съответствие с член 126, параграф 3 от Договора. В този доклад се разглежда състоянието на бюджета на Естония, тъй като нейният дефицит по консолидирания държавен бюджет се планира през 2023 г. да надхвърли референтната стойност по Договора от 3 % от БВП. В доклада се стига до заключението, че критерият за дефицита не е изпълнен. В съответствие със съобщението си от 8 март 2023 г. през пролетта на 2023 г. Комисията не предложи откриване на нови процедури при прекомерен дефицит. Впоследствие Комисията заяви, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. Естония следва да вземе това предвид при изпълнението на бюджета си за 2023 г. и при изготвянето на своя проект на бюджетен план за 2024 г. |
| --- | --- |

(13)

В съответствие с данни, потвърдени от Евростат, дефицитът по консолидирания държавен бюджет на Естония е намалял от 2,4 % от БВП през 2021 г. до 0,9 % през 2022 г., а консолидираният държавен дълг се е увеличил от 17,6 % от БВП в края на 2021 г. до 18,4 % в края на 2022 г. На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклад, изготвен в съответствие с член 126, параграф 3 от Договора. В този доклад се разглежда състоянието на бюджета на Естония, тъй като нейният дефицит по консолидирания държавен бюджет се планира през 2023 г. да надхвърли референтната стойност по Договора от 3 % от БВП. В доклада се стига до заключението, че критерият за дефицита не е изпълнен. В съответствие със съобщението си от 8 март 2023 г. през пролетта на 2023 г. Комисията не предложи откриване на нови процедури при прекомерен дефицит. Впоследствие Комисията заяви, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. Естония следва да вземе това предвид при изпълнението на бюджета си за 2023 г. и при изготвянето на своя проект на бюджетен план за 2024 г.

| (14) | Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно от мерките на фискалната политика, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. През 2022 г. тези мерки на фискалната политика, водещи до намаляване на приходите, включваха по-нисък акциз за селскостопански горива; докато мерките на фискалната политика, водещи до увеличаване на разходите, включваха частична компенсация на сметките за енергия за домакинства, които получават по-малък от средния доход, намалени такси за мрежите за електроенергия и газ за домакинствата и предприятията, тавани на цените на електроенергията и газа за домакинствата и еднократен социален трансфер от 50 евро за пенсионерите и семействата с деца. Комисията оценява нетните бюджетни разходи за тези мерки на 0,8% от БВП през 2022 г. Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно и от бюджетните разходи за предоставянето на временна закрила на разселените лица от Украйна, които се оценяват на 0,6% от БВП през 2022 г. В същото време прогнозните разходи за временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, намаляха до 0 % от БВП през 2022 г. спрямо 2,3 % през 2021 г. |
| --- | --- |

(14)

Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно от мерките на фискалната политика, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. През 2022 г. тези мерки на фискалната политика, водещи до намаляване на приходите, включваха по-нисък акциз за селскостопански горива; докато мерките на фискалната политика, водещи до увеличаване на разходите, включваха частична компенсация на сметките за енергия за домакинства, които получават по-малък от средния доход, намалени такси за мрежите за електроенергия и газ за домакинствата и предприятията, тавани на цените на електроенергията и газа за домакинствата и еднократен социален трансфер от 50 евро за пенсионерите и семействата с деца. Комисията оценява нетните бюджетни разходи за тези мерки на 0,8% от БВП през 2022 г. Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно и от бюджетните разходи за предоставянето на временна закрила на разселените лица от Украйна, които се оценяват на 0,6% от БВП през 2022 г. В същото време прогнозните разходи за временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, намаляха до 0 % от БВП през 2022 г. спрямо 2,3 % през 2021 г.

| (15) | На 18 юни 2021 г. Съветът препоръча през 2022 г. Естония (8) да поддържа подкрепяща фискална позиция, включително от импулса, осигурен от Механизма, и да запази инвестициите, финансирани на национално равнище. |
| --- | --- |

(15)

На 18 юни 2021 г. Съветът препоръча през 2022 г. Естония (8) да поддържа подкрепяща фискална позиция, включително от импулса, осигурен от Механизма, и да запази инвестициите, финансирани на национално равнище.

| (16) | Според оценките на Комисията фискалната позиция (9) през 2022 г. е била рестриктивна — с равнище от 1,3 % от БВП, което е било подходящо в условия на висока инфлация. В съответствие с препоръката на Съвета Естония продължи да подпомага възстановяването с инвестиции, финансирани от Механизма. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, възлизаха на 1,4 % от БВП през 2022 г. (1,6 % от БВП през 2021 г.). Намаляването на разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, през 2022 г. се дължи на бързото и непредвидено покачване на цените в сектора на строителството. Инвестициите, финансирани на национално равнище, осигуриха рестриктивен принос от 0,6 процентни пункта към фискалната позиция (10). Следователно Естония не е запазила инвестициите, финансирани на национално равнище, което не е в съответствие с препоръката на Съвета от 18 юни 2021 г. Същевременно ръстът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (без новите мерки по отношение на приходите) доведе до рестриктивен принос в размер на 0,8 процентни пункта към фискалната позиция. Следователно Естония е ограничила в достатъчна степен нарастването на текущите разходи, финансирани на национално равнище. |
| --- | --- |

(16)

Според оценките на Комисията фискалната позиция (9) през 2022 г. е била рестриктивна — с равнище от 1,3 % от БВП, което е било подходящо в условия на висока инфлация. В съответствие с препоръката на Съвета Естония продължи да подпомага възстановяването с инвестиции, финансирани от Механизма. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, възлизаха на 1,4 % от БВП през 2022 г. (1,6 % от БВП през 2021 г.). Намаляването на разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, през 2022 г. се дължи на бързото и непредвидено покачване на цените в сектора на строителството. Инвестициите, финансирани на национално равнище, осигуриха рестриктивен принос от 0,6 процентни пункта към фискалната позиция (10). Следователно Естония не е запазила инвестициите, финансирани на национално равнище, което не е в съответствие с препоръката на Съвета от 18 юни 2021 г. Същевременно ръстът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (без новите мерки по отношение на приходите) доведе до рестриктивен принос в размер на 0,8 процентни пункта към фискалната позиция. Следователно Естония е ограничила в достатъчна степен нарастването на текущите разходи, финансирани на национално равнище.

| (17) | Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в програмата за стабилност за 2023 г. е предпазлив през 2023 г. и в съответствие с прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. след това. Правителството предвижда реалният БВП да спадне с 1,5 % през 2023 г. и да нарасне с 3,0 % през 2024 г. За сравнение, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-малко свиване на реалния БВП от 0,1 % през 2023 г. и подобен растеж от 3,0 % през 2024 г. Разликата през 2023 г. се дължи главно на очакванията на Комисията за по-благоприятно развитие на частното потребление, придружено от малко по-ниска инфлация (измерена с хармонизирания индекс на потребителските цени (ХИПЦ) и по-високи прогнози за ръста на заплатите. |
| --- | --- |

(17)

Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в програмата за стабилност за 2023 г. е предпазлив през 2023 г. и в съответствие с прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. след това. Правителството предвижда реалният БВП да спадне с 1,5 % през 2023 г. и да нарасне с 3,0 % през 2024 г. За сравнение, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-малко свиване на реалния БВП от 0,1 % през 2023 г. и подобен растеж от 3,0 % през 2024 г. Разликата през 2023 г. се дължи главно на очакванията на Комисията за по-благоприятно развитие на частното потребление, придружено от малко по-ниска инфлация (измерена с хармонизирания индекс на потребителските цени (ХИПЦ) и по-високи прогнози за ръста на заплатите.

| (18) | В своята програма за стабилност за 2023 г. правителството очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да се увеличи до 4,3 % от БВП през 2023 г. В увеличението през 2023 г. са отразени основно дискреционни мерки, като допълнителни разходи за семейни обезщетения, пенсии, отбрана и образование и коригиране на данъчните интервали с цел намаляване на данъка върху доходите, както и предполагаемо увеличение на разходите от страна на органите на местното самоуправление. Според програмата за стабилност за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да нарасне от 18,4 % в края на 2022 г. до 20,2 % в края на 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 3,1 % от БВП за 2023 г. Тази стойност е по-ниска от дефицита, прогнозиран в програмата за стабилност за 2023 г., главно поради ефекта на знаменателя в резултат на по-високия прогнозен номинален БВП и по-високото очаквано увеличение на данъчните основи, на данъчните и неданъчните приходи. |
| --- | --- |

(18)

В своята програма за стабилност за 2023 г. правителството очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да се увеличи до 4,3 % от БВП през 2023 г. В увеличението през 2023 г. са отразени основно дискреционни мерки, като допълнителни разходи за семейни обезщетения, пенсии, отбрана и образование и коригиране на данъчните интервали с цел намаляване на данъка върху доходите, както и предполагаемо увеличение на разходите от страна на органите на местното самоуправление. Според програмата за стабилност за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да нарасне от 18,4 % в края на 2022 г. до 20,2 % в края на 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 3,1 % от БВП за 2023 г. Тази стойност е по-ниска от дефицита, прогнозиран в програмата за стабилност за 2023 г., главно поради ефекта на знаменателя в резултат на по-високия прогнозен номинален БВП и по-високото очаквано увеличение на данъчните основи, на данъчните и неданъчните приходи.

| (19) | Салдото по консолидирания държавен бюджет през 2023 г. се очаква да продължи да се влияе от мерките, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. Те се състоят от мерки, които бяха продължени от 2022 г., по-специално възстановяване на дял от сметките на всички домакинства за отопление, електроенергия и газ. Нетните бюджетни разходи за мерките за подкрепа в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. възлизат на 0,3 % от БВП през 2023 г. (11) Мерките през 2023 г. не изглеждат насочени към най-уязвимите домакинства или предприятия и не запазват изцяло ценовия сигнал за намаляване на търсенето на енергия и повишаване на енергийната ефективност. В резултат на това в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. размерът на целевите мерки за подкрепа, който трябва да бъде взет предвид при оценката на спазването на препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. (12), се оценява на 0 % от БВП през 2023 г. (спрямо 0,1 % от БВП през 2022 г.). Предвижда се бюджетните разходи за предоставяне на временна закрила на разселените лица от Украйна да нараснат с 0,1 процентни пункта от БВП спрямо 2022 г. |
| --- | --- |

(19)

Салдото по консолидирания държавен бюджет през 2023 г. се очаква да продължи да се влияе от мерките, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. Те се състоят от мерки, които бяха продължени от 2022 г., по-специално възстановяване на дял от сметките на всички домакинства за отопление, електроенергия и газ. Нетните бюджетни разходи за мерките за подкрепа в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. възлизат на 0,3 % от БВП през 2023 г. (11) Мерките през 2023 г. не изглеждат насочени към най-уязвимите домакинства или предприятия и не запазват изцяло ценовия сигнал за намаляване на търсенето на енергия и повишаване на енергийната ефективност. В резултат на това в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. размерът на целевите мерки за подкрепа, който трябва да бъде взет предвид при оценката на спазването на препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. (12), се оценява на 0 % от БВП през 2023 г. (спрямо 0,1 % от БВП през 2022 г.). Предвижда се бюджетните разходи за предоставяне на временна закрила на разселените лица от Украйна да нараснат с 0,1 процентни пункта от БВП спрямо 2022 г.

| (20) | В препоръката си от 12 юли 2022 г. Съветът препоръча Естония да предприеме действия, за да гарантира, че през 2023 г. растежът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи е в съответствие с като цяло неутрална позиция на политиката (13), като се вземе предвид продължаващата временна и целенасочена подкрепа за най-уязвимите на покачването на цените на енергията домакинства и предприятия и за хората, бягащи от Украйна. Естония следва да има готовност да адаптира текущите разходи към променящата се ситуация. На Естония се препоръча също да увеличи публичните инвестиции за екологичния и цифровия преход, както и за енергийната сигурност, като се вземе предвид инициативата REPowerEU, включително чрез използване на Механизма и други фондове на Съюза. |
| --- | --- |

(20)

В препоръката си от 12 юли 2022 г. Съветът препоръча Естония да предприеме действия, за да гарантира, че през 2023 г. растежът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи е в съответствие с като цяло неутрална позиция на политиката (13), като се вземе предвид продължаващата временна и целенасочена подкрепа за най-уязвимите на покачването на цените на енергията домакинства и предприятия и за хората, бягащи от Украйна. Естония следва да има готовност да адаптира текущите разходи към променящата се ситуация. На Естония се препоръча също да увеличи публичните инвестиции за екологичния и цифровия преход, както и за енергийната сигурност, като се вземе предвид инициативата REPowerEU, включително чрез използване на Механизма и други фондове на Съюза.

| (21) | През 2023 г. в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда фискалната позиция да бъде експанзионистична (– 0,8 % от БВП), в контекста на висока инфлация. Това се предхожда от рестриктивна фискална позиция през 2022 г. (+ 1,3 % от БВП). Увеличението на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) през 2023 г. се очаква да осигури експанзионистичен принос от 1,2 % от БВП към фискалната позиция. Това включва намалените разходи за целевите мерки за подкрепа на домакинствата и предприятията, които са най-уязвими по отношение на покачването на цените на енергията, с 0,1 % от БВП. Това включва и по-високите разходи за предоставяне на временна закрила на разселените лица от Украйна (с 0,1 % от БВП). Поради това експанзионистичният принос на финансираните на национално равнище нетни първични текущи разходи не се дължи на целенасочената подкрепа за домакинствата и предприятията, които са най-уязвими по отношение на покачването на цените на енергията, и за хората, бягащи от Украйна. Експанзионистичното увеличение на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (без дискреционните мерки по отношение на приходите) се дължи главно на социалните разходи, възнагражденията в публичния сектор и разходите за образование и отбрана. В обобщение, прогнозираният растеж на финансираните на национално равнище първични текущи разходи не е в съответствие с препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. Разходите, финансирани по Механизма и с други фондове на Съюза, се очаква да възлязат на 1,8 % от БВП през 2023 г., докато финансираните на национално равнище инвестиции се очаква да осигурят рестриктивен принос към фискалната позиция от 0,3 процентни пункта. Поради това Естония планира да финансира допълнителни инвестиции чрез Механизма и други фондове на Съюза и не се предвижда да запази финансираните на национално равнище инвестиции (14). Тя планира да финансира публични инвестиции за екологичния и цифровия преход и за енергийната сигурност, като енергийна ефективност на жилищата, укрепване на електропреносните мрежи, за да се осигури възможност за по-голямо производство на екологична енергия, широколентов интернет, цифрови услуги, модули за повишаване на квалификацията и преквалификация в умения за екологичния преход. |
| --- | --- |

(21)

През 2023 г. в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда фискалната позиция да бъде експанзионистична (– 0,8 % от БВП), в контекста на висока инфлация. Това се предхожда от рестриктивна фискална позиция през 2022 г. (+ 1,3 % от БВП). Увеличението на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) през 2023 г. се очаква да осигури експанзионистичен принос от 1,2 % от БВП към фискалната позиция. Това включва намалените разходи за целевите мерки за подкрепа на домакинствата и предприятията, които са най-уязвими по отношение на покачването на цените на енергията, с 0,1 % от БВП. Това включва и по-високите разходи за предоставяне на временна закрила на разселените лица от Украйна (с 0,1 % от БВП). Поради това експанзионистичният принос на финансираните на национално равнище нетни първични текущи разходи не се дължи на целенасочената подкрепа за домакинствата и предприятията, които са най-уязвими по отношение на покачването на цените на енергията, и за хората, бягащи от Украйна. Експанзионистичното увеличение на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (без дискреционните мерки по отношение на приходите) се дължи главно на социалните разходи, възнагражденията в публичния сектор и разходите за образование и отбрана. В обобщение, прогнозираният растеж на финансираните на национално равнище първични текущи разходи не е в съответствие с препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. Разходите, финансирани по Механизма и с други фондове на Съюза, се очаква да възлязат на 1,8 % от БВП през 2023 г., докато финансираните на национално равнище инвестиции се очаква да осигурят рестриктивен принос към фискалната позиция от 0,3 процентни пункта. Поради това Естония планира да финансира допълнителни инвестиции чрез Механизма и други фондове на Съюза и не се предвижда да запази финансираните на национално равнище инвестиции (14). Тя планира да финансира публични инвестиции за екологичния и цифровия преход и за енергийната сигурност, като енергийна ефективност на жилищата, укрепване на електропреносните мрежи, за да се осигури възможност за по-голямо производство на екологична енергия, широколентов интернет, цифрови услуги, модули за повишаване на квалификацията и преквалификация в умения за екологичния преход.

| (22) | Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее незначително до 4,2 % от БВП през 2024 г. Намалението през 2024 г. отразява главно намаляването на разходите като дял от БВП. В съответствие с програмата за стабилност за 2023 г. се очаква съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да нарасне до 23,6 % в края на 2024 г. Въпреки това, както се посочва в програмата, в тези прогнози все още не са включени планираните мерки за фискална консолидация на новото правителство, което встъпи в длъжност на 17 април 2023 г., тъй като мерките все още не са посочени в правни актове. Новото правителство планира да повиши данъка върху добавената стойност, екологичните данъци, акцизите върху алкохола и тютюна, както и да въведе данък върху автомобилите. В разходната част правителството планира да намали някои детски надбавки. Като цяло в програмата за стабилност за 2023 г. се оценява, че тези мерки ще подобрят бюджетното салдо с 1,3 % от БВП през 2024 г. Въз основа на мерките на политиката, известни в достатъчна степен на подробност към крайната дата на изготвяне (т.е. без планираните мерки за фискална консолидация на новото правителство), в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит за 2024 г. в размер на 2,7 % от БВП. Тази стойност е по-ниска от дефицита, прогнозиран в програмата за стабилност за 2023 г., главно поради по-ниската база на дефицита, прогнозирана за 2023 г., и по-благоприятната перспектива за БВП и данъчните приходи за 2024 г. в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. също така се предвижда по-ниско съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП в размер на 21,3 % в края на 2024 г. |
| --- | --- |

(22)

Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее незначително до 4,2 % от БВП през 2024 г. Намалението през 2024 г. отразява главно намаляването на разходите като дял от БВП. В съответствие с програмата за стабилност за 2023 г. се очаква съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да нарасне до 23,6 % в края на 2024 г. Въпреки това, както се посочва в програмата, в тези прогнози все още не са включени планираните мерки за фискална консолидация на новото правителство, което встъпи в длъжност на 17 април 2023 г., тъй като мерките все още не са посочени в правни актове. Новото правителство планира да повиши данъка върху добавената стойност, екологичните данъци, акцизите върху алкохола и тютюна, както и да въведе данък върху автомобилите. В разходната част правителството планира да намали някои детски надбавки. Като цяло в програмата за стабилност за 2023 г. се оценява, че тези мерки ще подобрят бюджетното салдо с 1,3 % от БВП през 2024 г. Въз основа на мерките на политиката, известни в достатъчна степен на подробност към крайната дата на изготвяне (т.е. без планираните мерки за фискална консолидация на новото правителство), в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит за 2024 г. в размер на 2,7 % от БВП. Тази стойност е по-ниска от дефицита, прогнозиран в програмата за стабилност за 2023 г., главно поради по-ниската база на дефицита, прогнозирана за 2023 г., и по-благоприятната перспектива за БВП и данъчните приходи за 2024 г. в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. също така се предвижда по-ниско съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП в размер на 21,3 % в края на 2024 г.

| (23) | В програмата за стабилност за 2023 г. се предвижда постепенно премахване на всички мерки за енергийна подкрепа през 2024 г. Комисията приема също така, че мерките за енергийна подкрепа ще бъдат премахнати изцяло през 2024 г. Това се базира на допускането, че няма да има нови увеличения на цените на енергията. |
| --- | --- |

(23)

В програмата за стабилност за 2023 г. се предвижда постепенно премахване на всички мерки за енергийна подкрепа през 2024 г. Комисията приема също така, че мерките за енергийна подкрепа ще бъдат премахнати изцяло през 2024 г. Това се базира на допускането, че няма да има нови увеличения на цените на енергията.

| (24) | В Регламент (ЕО) No 1466/97 се призовава за годишно подобрение на структурното бюджетно салдо в посока постигане на средносрочната бюджетна цел с 0,5 % от БВП като референтна стойност (15). Като се вземат предвид съображенията за фискална устойчивост и необходимостта от намаляване на дефицита до стойност под референтната стойност по Договора от 3 % от БВП, според Комисията би било целесъобразно подобрение на структурното салдо от поне 0,3 % от БВП за 2024 г. За да се гарантира такова подобрение, и в съответствие с методиката на Комисията, нарастването на финансираните на национално равнище нетни първични разходи (16) през 2024 г. следва да не надвишава 4,9 %, както е отразено в настоящата препоръка. Това ще допринесе също така за намаляване на същинската инфлация, която е доста над средната за еврозоната и която може да доведе до загуба на конкурентоспособност, ако продължи. В същото време оставащите мерки за енергийна подкрепа (които понастоящем Комисията оценява на 0,3% от БВП през 2023 г.) следва постепенно да бъдат премахнати, ако развитието на енергийния пазар позволява това и като се започне от най-слабо насочените мерки, а свързаните с това икономии следва да бъдат използвани за намаляване на бюджетния дефицит. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. обаче ръстът на финансираните на национално равнище нетни първични текущи разходи през 2023 г. не е в съответствие с препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. Ако това се потвърди, ще бъде целесъобразно растежът на нетните първични разходи през 2024 г. да бъде по-малък. |
| --- | --- |

(24)

В Регламент (ЕО) No 1466/97 се призовава за годишно подобрение на структурното бюджетно салдо в посока постигане на средносрочната бюджетна цел с 0,5 % от БВП като референтна стойност (15). Като се вземат предвид съображенията за фискална устойчивост и необходимостта от намаляване на дефицита до стойност под референтната стойност по Договора от 3 % от БВП, според Комисията би било целесъобразно подобрение на структурното салдо от поне 0,3 % от БВП за 2024 г. За да се гарантира такова подобрение, и в съответствие с методиката на Комисията, нарастването на финансираните на национално равнище нетни първични разходи (16) през 2024 г. следва да не надвишава 4,9 %, както е отразено в настоящата препоръка. Това ще допринесе също така за намаляване на същинската инфлация, която е доста над средната за еврозоната и която може да доведе до загуба на конкурентоспособност, ако продължи. В същото време оставащите мерки за енергийна подкрепа (които понастоящем Комисията оценява на 0,3% от БВП през 2023 г.) следва постепенно да бъдат премахнати, ако развитието на енергийния пазар позволява това и като се започне от най-слабо насочените мерки, а свързаните с това икономии следва да бъдат използвани за намаляване на бюджетния дефицит. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. обаче ръстът на финансираните на национално равнище нетни първични текущи разходи през 2023 г. не е в съответствие с препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. Ако това се потвърди, ще бъде целесъобразно растежът на нетните първични разходи през 2024 г. да бъде по-малък.

| (25) | Ако се допусне, че политиките остават непроменени, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда нетните първични разходи, финансирани на национално равнище, да нараснат с 4,5 % през 2024 г., което е под препоръчания темп. |
| --- | --- |

(25)

Ако се допусне, че политиките остават непроменени, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда нетните първични разходи, финансирани на национално равнище, да нараснат с 4,5 % през 2024 г., което е под препоръчания темп.

| (26) | Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква публичните инвестиции да останат на равнище от 5,3 % от БВП през 2024 г. в сравнение със средно 5,3 % от БВП през периода 2018—2023 г. По отношение на източниците на финансиране се предвижда финансираните на национално равнище инвестиции да намалеят, а инвестициите, финансирани от Съюза, да се увеличат, а именно чрез Механизма. |
| --- | --- |

(26)

Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква публичните инвестиции да останат на равнище от 5,3 % от БВП през 2024 г. в сравнение със средно 5,3 % от БВП през периода 2018—2023 г. По отношение на източниците на финансиране се предвижда финансираните на национално равнище инвестиции да намалеят, а инвестициите, финансирани от Съюза, да се увеличат, а именно чрез Механизма.

| (27) | В програмата за стабилност за 2023 г. се очертава средносрочен фискален план до 2027 г. Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да възлезе на 4,0 % от БВП през 2025 г., 4,5 % през 2026 г. и 4,2 % до 2027 г. Следователно не се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет да се върне към стойности под 3 % от БВП през периода на програмата. Според програмата за стабилност за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да спадне от 23,6 % в края на 2024 г. до 33 % до края на 2027 г. Въпреки това, както беше отбелязано по-горе, в тези прогнози все още не са включени планираните мерки за фискална консолидация на новото правителство. |
| --- | --- |

(27)

В програмата за стабилност за 2023 г. се очертава средносрочен фискален план до 2027 г. Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да възлезе на 4,0 % от БВП през 2025 г., 4,5 % през 2026 г. и 4,2 % до 2027 г. Следователно не се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет да се върне към стойности под 3 % от БВП през периода на програмата. Според програмата за стабилност за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да спадне от 23,6 % в края на 2024 г. до 33 % до края на 2027 г. Въпреки това, както беше отбелязано по-горе, в тези прогнози все още не са включени планираните мерки за фискална консолидация на новото правителство.

| (28) | На 9 март 2023 г. Естония представи преразгледана версия на своя план за възстановяване и устойчивост, придружена от глава за REPowerEU. На 12 май 2023 г. Комисията предложи своята положителна оценка, която подлежи на одобрение от Съвета. Поради високата инфлация и прекъсванията във веригите на доставките, причинени от войната в Украйна, няколко инвестиции бяха забавени или прекратени, което доведе до преразглеждане на първоначалния план за възстановяване и устойчивост. Естония е първата държава членка, която е включила главата за REPowerEU в преразгледаната версия на плана, и възнамерява да подаде първото и второто искане за плащане веднага щом преразгледаният план бъде одобрен от Съвета. |
| --- | --- |

(28)

На 9 март 2023 г. Естония представи преразгледана версия на своя план за възстановяване и устойчивост, придружена от глава за REPowerEU. На 12 май 2023 г. Комисията предложи своята положителна оценка, която подлежи на одобрение от Съвета. Поради високата инфлация и прекъсванията във веригите на доставките, причинени от войната в Украйна, няколко инвестиции бяха забавени или прекратени, което доведе до преразглеждане на първоначалния план за възстановяване и устойчивост. Естония е първата държава членка, която е включила главата за REPowerEU в преразгледаната версия на плана, и възнамерява да подаде първото и второто искане за плащане веднага щом преразгледаният план бъде одобрен от Съвета.

| (29) | В съответствие с член 19, параграф 3, буква б) от Регламент (ЕС) 2021/241 и критерий 2.2 от приложение V към него планът за възстановяване и устойчивост включва широк набор от взаимно подсилващи се реформи и инвестиции, които трябва да бъдат изпълнени до 2026 г. Новата глава за REPowerEU в плана за възстановяване и устойчивост ще позволи да бъдат финансирани допълнителни реформи и инвестиции в подкрепа на стратегическите цели на Естония в областта на енергетиката и екологичния преход. Системното и ефективно участие на местните и регионалните власти, социалните партньори и други съответни заинтересовани страни продължава да бъде важно за успешното изпълнение на плана за възстановяване и устойчивост, както и на други икономически политики и политики в областта на заетостта, които излизат извън рамките на този план, за да се гарантира широка ангажираност с цялостната програма на политиката. |
| --- | --- |

(29)

В съответствие с член 19, параграф 3, буква б) от Регламент (ЕС) 2021/241 и критерий 2.2 от приложение V към него планът за възстановяване и устойчивост включва широк набор от взаимно подсилващи се реформи и инвестиции, които трябва да бъдат изпълнени до 2026 г. Новата глава за REPowerEU в плана за възстановяване и устойчивост ще позволи да бъдат финансирани допълнителни реформи и инвестиции в подкрепа на стратегическите цели на Естония в областта на енергетиката и екологичния преход. Системното и ефективно участие на местните и регионалните власти, социалните партньори и други съответни заинтересовани страни продължава да бъде важно за успешното изпълнение на плана за възстановяване и устойчивост, както и на други икономически политики и политики в областта на заетостта, които излизат извън рамките на този план, за да се гарантира широка ангажираност с цялостната програма на политиката.

| (30) | През 2022 г. Комисията одобри всички програмни документи на Естония в областта на политиката на сближаване. Бързото изпълнение на програмите по линия на политиката на сближаване при взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост, включително главата за REPowerEU, е от ключово значение за постигане на екологичния и цифровия преход, за повишаване на икономическата и социалната устойчивост и за осигуряване на балансирано териториално развитие в Естония. |
| --- | --- |

(30)

През 2022 г. Комисията одобри всички програмни документи на Естония в областта на политиката на сближаване. Бързото изпълнение на програмите по линия на политиката на сближаване при взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост, включително главата за REPowerEU, е от ключово значение за постигане на екологичния и цифровия преход, за повишаване на икономическата и социалната устойчивост и за осигуряване на балансирано териториално развитие в Естония.

| (31) | Освен икономическите и социалните предизвикателства, разгледани в плана за възстановяване и устойчивост и програмите по линия на политиката на сближаване, Естония е изправена пред редица допълнителни предизвикателства, свързани с адекватността на мрежата за социална сигурност, особено за безработните и възрастните хора, с дългосрочните грижи и здравеопазването и с енергетиката и екологичния преход. |
| --- | --- |

(31)

Освен икономическите и социалните предизвикателства, разгледани в плана за възстановяване и устойчивост и програмите по линия на политиката на сближаване, Естония е изправена пред редица допълнителни предизвикателства, свързани с адекватността на мрежата за социална сигурност, особено за безработните и възрастните хора, с дългосрочните грижи и здравеопазването и с енергетиката и екологичния преход.

| (32) | Адекватността на мрежата за социална сигурност се е подобрила, но рискът от бедност или социално изключване остава висок сред някои групи, по-специално сред възрастните хора (със стойност 41,6 % в Естония спрямо 19,5 % в Съюза през 2021 г.) и сред хората с увреждания (със стойност 40,4 % в Естония спрямо 28,9 % в Съюза през 2021 г.). За възрастните хора (на възраст 65 и над 65 години) рисковете от бедност или социално изключване са високи до голяма степен поради ниската средна пенсия. Освен това продължава да съществува неравенство между половете при бедността сред възрастните хора (процентът изложените на риск от изпадане в бедност възрастни жени е 47,9 %, почти с 21 процентни пункта по-висок от този при мъжете). Рестриктивните критерии за получаване на обезщетения за безработица, по-специално високите прагове за заетост и доходи преди безработицата, продължават да излагат безработните на риск от изпадане в бедност. Лицата с кратки периоди на заетост и с нестандартни форми на заетост нямат право на обезщетение за безработица, когато станат безработни. През 2022 г. едва 29 % от новорегистрираните безработни са получавали обезщетения за безработица, а 39 % са получавали фиксираните осигурителни обезщетения за безработица. Разширяването на обхвата на обезщетенията за безработица и облекчаването на минималните критерии за достъп до тях, по-специално за лицата с кратки периоди на заетост и с нестандартни форми на заетост, и увеличаването на адекватността на пенсиите биха могли да помогнат за засилване на социалната закрила. |
| --- | --- |

(32)

Адекватността на мрежата за социална сигурност се е подобрила, но рискът от бедност или социално изключване остава висок сред някои групи, по-специално сред възрастните хора (със стойност 41,6 % в Естония спрямо 19,5 % в Съюза през 2021 г.) и сред хората с увреждания (със стойност 40,4 % в Естония спрямо 28,9 % в Съюза през 2021 г.). За възрастните хора (на възраст 65 и над 65 години) рисковете от бедност или социално изключване са високи до голяма степен поради ниската средна пенсия. Освен това продължава да съществува неравенство между половете при бедността сред възрастните хора (процентът изложените на риск от изпадане в бедност възрастни жени е 47,9 %, почти с 21 процентни пункта по-висок от този при мъжете). Рестриктивните критерии за получаване на обезщетения за безработица, по-специално високите прагове за заетост и доходи преди безработицата, продължават да излагат безработните на риск от изпадане в бедност. Лицата с кратки периоди на заетост и с нестандартни форми на заетост нямат право на обезщетение за безработица, когато станат безработни. През 2022 г. едва 29 % от новорегистрираните безработни са получавали обезщетения за безработица, а 39 % са получавали фиксираните осигурителни обезщетения за безработица. Разширяването на обхвата на обезщетенията за безработица и облекчаването на минималните критерии за достъп до тях, по-специално за лицата с кратки периоди на заетост и с нестандартни форми на заетост, и увеличаването на адекватността на пенсиите биха могли да помогнат за засилване на социалната закрила.

| (33) | Естония предприе стъпки за подобряване на достъпа до дългосрочни грижи и финансовата им достъпност, но продължават да съществуват предизвикателства. Публичните разходи за здравеопазване и дългосрочни грижи са ниски в сравнение със средните за Съюза, което възпрепятства навременния и равен достъп до здравеопазване и дългосрочни грижи. Голяма част от населението на възраст 65 и над 65 години, нуждаещо се от дългосрочни грижи, не получава помощ за лични грижи или домакински дейности. Потребността от домашни грижи е една от най-високите в Съюза. Освен това, докато населението застарява и очакваната продължителност на живота в Естония е една от най-ниските в Съюза, процентът на неудовлетворените по собствена преценка потребности от медицински грижи е висок, въпреки че е намалял в сравнение с предходни години (13 % през 2020 г. и 8,1 % през 2021 г. в сравнение със средна стойност за Съюза от 2 %). Този висок процент е свързан по-специално със списъците на чакащите и с недостига и неравномерното разпределение на здравните работници в страната. Макар че преките плащания са спаднали леко, те са високи както за здравеопазването, така и за дългосрочните грижи и са далеч над средните за Съюза. Осигуряването на устойчиво финансиране на здравеопазването и дългосрочните грижи може да помогне за справяне с предизвикателствата в тези области. |
| --- | --- |

(33)

Естония предприе стъпки за подобряване на достъпа до дългосрочни грижи и финансовата им достъпност, но продължават да съществуват предизвикателства. Публичните разходи за здравеопазване и дългосрочни грижи са ниски в сравнение със средните за Съюза, което възпрепятства навременния и равен достъп до здравеопазване и дългосрочни грижи. Голяма част от населението на възраст 65 и над 65 години, нуждаещо се от дългосрочни грижи, не получава помощ за лични грижи или домакински дейности. Потребността от домашни грижи е една от най-високите в Съюза. Освен това, докато населението застарява и очакваната продължителност на живота в Естония е една от най-ниските в Съюза, процентът на неудовлетворените по собствена преценка потребности от медицински грижи е висок, въпреки че е намалял в сравнение с предходни години (13 % през 2020 г. и 8,1 % през 2021 г. в сравнение със средна стойност за Съюза от 2 %). Този висок процент е свързан по-специално със списъците на чакащите и с недостига и неравномерното разпределение на здравните работници в страната. Макар че преките плащания са спаднали леко, те са високи както за здравеопазването, така и за дългосрочните грижи и са далеч над средните за Съюза. Осигуряването на устойчиво финансиране на здравеопазването и дългосрочните грижи може да помогне за справяне с предизвикателствата в тези области.

| (34) | След нахлуването на Русия в Украйна Естония успешно се отказа от вноса на природен газ от Русия, като пренасочи вноса на енергия през терминала за втечнен природен газ (ВПГ) в Клайпеда, Литва, и терминала за ВПГ в Инкоо, Финландия. Потреблението на природен газ в Естония е намаляло с 36 % в периода между август 2022 г. и март 2023 г. в сравнение със средното потребление на газ за същия период през предходните пет години — това надхвърля целта за намаляване от 15 %. Естония може да продължи да полага усилия за временно намаляване на търсенето на газ до 31 март 2024 г. в съответствие с Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета (17). Въпреки че Естония напредва с внедряването на енергията от възобновяеми източници, делът на битуминозните шисти в енергийния микс на страната остава значителен. Делът на енергията от възобновяеми източници в брутното крайно потребление на енергия нарасна от 30,1 % през 2020 г. на 37,6 % през 2021 г. Делът на битуминозните шисти в енергийния микс беше 58 % през 2021 г., което представлява спад с 5 процентни пункта от 2018 г. насам, но увеличение с 2 процентни пункта от 2020 г. насам. В главата за REPowerEU от неотдавна преразгледания план за възстановяване и развитие Естония пое ангажимент да извърши реформа в процеса на издаването на разрешителни и да подобри изграждането на капацитет на местните органи, издаващи разрешителни. Очаква се тези реформи да осигурят възможности за по-нататъшен напредък в използването на енергия от възобновяеми източници. Недостатъчният капацитет на мрежата да поема повече възобновяеми енергийни източници продължава да възпрепятства по-нататъшния напредък. Необходимо е също така Естония да продължи усилията си за синхронизиране на своята електроенергийна мрежа с тази от останалата част на Съюза, за да премахне постепенно зависимостта си от електроенергийната мрежа BRELL (Беларус, Русия, Естония, Литва и Латвия). Има напредък, но все пак е необходимо преходът да бъде завършен. За тази цел е необходимо сътрудничество с Латвия и Литва. Енергийната ефективност има ключово значение за екологичния преход на Естония. За повишаването на енергийната ефективност на икономиката, включително на сградния фонд, ще са необходими по-амбициозни цели за енергийна ефективност и увеличаване на капацитета на по-малките общини за саниране чрез по-добро насочване на мерките за подкрепа. Естония се съсредоточи върху повишаването на устойчивостта на транспортния сектор, като прие Плана за развитие на транспорта и мобилността за периода 2021—2035 г., но следва да се предприемат по-подходящи мерки за ускоряване на преминаването към по-малко замърсяващ транспортен сектор.
  Въпреки че Естония инвестира в електрификацията на железопътната мрежа, изпълнението ѝ все още не е оценено. Трябва да се премине към устойчив транспорт и в областта на личните превозни средства, където е необходимо по-широко използване на превозни средства с нулеви и ниски емисии. Подходящи стимули като екологични данъци, включително основан на емисиите годишен данък върху пътните превозни средства, биха могли да помогнат за ускоряване на преминаването към по-малко замърсяващи възможности за транспорт. |
| --- | --- |

(34)

След нахлуването на Русия в Украйна Естония успешно се отказа от вноса на природен газ от Русия, като пренасочи вноса на енергия през терминала за втечнен природен газ (ВПГ) в Клайпеда, Литва, и терминала за ВПГ в Инкоо, Финландия. Потреблението на природен газ в Естония е намаляло с 36 % в периода между август 2022 г. и март 2023 г. в сравнение със средното потребление на газ за същия период през предходните пет години — това надхвърля целта за намаляване от 15 %. Естония може да продължи да полага усилия за временно намаляване на търсенето на газ до 31 март 2024 г. в съответствие с Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета (17). Въпреки че Естония напредва с внедряването на енергията от възобновяеми източници, делът на битуминозните шисти в енергийния микс на страната остава значителен. Делът на енергията от възобновяеми източници в брутното крайно потребление на енергия нарасна от 30,1 % през 2020 г. на 37,6 % през 2021 г. Делът на битуминозните шисти в енергийния микс беше 58 % през 2021 г., което представлява спад с 5 процентни пункта от 2018 г. насам, но увеличение с 2 процентни пункта от 2020 г. насам. В главата за REPowerEU от неотдавна преразгледания план за възстановяване и развитие Естония пое ангажимент да извърши реформа в процеса на издаването на разрешителни и да подобри изграждането на капацитет на местните органи, издаващи разрешителни. Очаква се тези реформи да осигурят възможности за по-нататъшен напредък в използването на енергия от възобновяеми източници. Недостатъчният капацитет на мрежата да поема повече възобновяеми енергийни източници продължава да възпрепятства по-нататъшния напредък. Необходимо е също така Естония да продължи усилията си за синхронизиране на своята електроенергийна мрежа с тази от останалата част на Съюза, за да премахне постепенно зависимостта си от електроенергийната мрежа BRELL (Беларус, Русия, Естония, Литва и Латвия). Има напредък, но все пак е необходимо преходът да бъде завършен. За тази цел е необходимо сътрудничество с Латвия и Литва. Енергийната ефективност има ключово значение за екологичния преход на Естония. За повишаването на енергийната ефективност на икономиката, включително на сградния фонд, ще са необходими по-амбициозни цели за енергийна ефективност и увеличаване на капацитета на по-малките общини за саниране чрез по-добро насочване на мерките за подкрепа. Естония се съсредоточи върху повишаването на устойчивостта на транспортния сектор, като прие Плана за развитие на транспорта и мобилността за периода 2021—2035 г., но следва да се предприемат по-подходящи мерки за ускоряване на преминаването към по-малко замърсяващ транспортен сектор.

Въпреки че Естония инвестира в електрификацията на железопътната мрежа, изпълнението ѝ все още не е оценено. Трябва да се премине към устойчив транспорт и в областта на личните превозни средства, където е необходимо по-широко използване на превозни средства с нулеви и ниски емисии. Подходящи стимули като екологични данъци, включително основан на емисиите годишен данък върху пътните превозни средства, биха могли да помогнат за ускоряване на преминаването към по-малко замърсяващи възможности за транспорт.

| (35) | Недостигът на работна ръка и умения в сектори и професии, които са от ключово значение за екологичния преход, включително производството, внедряването и поддръжката на технологии с нулеви нетни емисии, създава пречки пред прехода към икономика с нулеви нетни емисии. Висококачествените системи за образование и обучение, които отговарят на променящите се нужди на пазара на труда, и целенасочените мерки за повишаване на квалификацията и за преквалификация са от ключово значение за намаляване на недостига на умения и насърчаване на приобщаването и пренасочването на работната сила. За да се отключи неоползотвореното предлагане на работна ръка, тези мерки трябва да бъдат достъпни, по-специално за физическите лица и в секторите и регионите, които са най-силно засегнати от екологичния преход. През 2022 г. в Естония беше докладван недостиг на работна ръка за 68 професии, в които се изискват специфични умения или знания за екологичния преход, в това число лица, сортиращи отпадъци, строителни техници и строителни инженери. Освен това недостигът на работна ръка беше отчетен като фактор, ограничаващ производството в промишлеността и строителството. |
| --- | --- |

(35)

Недостигът на работна ръка и умения в сектори и професии, които са от ключово значение за екологичния преход, включително производството, внедряването и поддръжката на технологии с нулеви нетни емисии, създава пречки пред прехода към икономика с нулеви нетни емисии. Висококачествените системи за образование и обучение, които отговарят на променящите се нужди на пазара на труда, и целенасочените мерки за повишаване на квалификацията и за преквалификация са от ключово значение за намаляване на недостига на умения и насърчаване на приобщаването и пренасочването на работната сила. За да се отключи неоползотвореното предлагане на работна ръка, тези мерки трябва да бъдат достъпни, по-специално за физическите лица и в секторите и регионите, които са най-силно засегнати от екологичния преход. През 2022 г. в Естония беше докладван недостиг на работна ръка за 68 професии, в които се изискват специфични умения или знания за екологичния преход, в това число лица, сортиращи отпадъци, строителни техници и строителни инженери. Освен това недостигът на работна ръка беше отчетен като фактор, ограничаващ производството в промишлеността и строителството.

| (36) | С оглед на оценката на Комисията Съветът разгледа програмата за стабилност за 2023 г., като становището му (18) е изразено в препоръка 1. |
| --- | --- |

(36)

С оглед на оценката на Комисията Съветът разгледа програмата за стабилност за 2023 г., като становището му (18) е изразено в препоръка 1.

| (37) | С оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките на държавите членки от еврозоната и колективния им принос за функционирането на Икономическия и паричен съюз, Съветът препоръча на държавите членки от еврозоната да предприемат действия, включително чрез своите планове за възстановяване и устойчивост, за: i) запазване на устойчивостта на обслужването на дълга и въздържане от широка подкрепа за съвкупното търсене през 2023 г., по-добро насочване на фискалните мерки, предприети за смекчаване на въздействието на високите цени на енергията, и обмисляне на подходящи начини за прекратяване на подкрепата при намаляване на натиска върху цените на енергията; ii) поддържане на високо равнище на публичните инвестиции и насърчаване на частните инвестиции в подкрепа на екологичния и цифровия преход; iii) подкрепа за промените в заплащането, които смекчават загубата на покупателна способност, като същевременно се ограничават вторичните ефекти върху инфлацията, допълнително подобряване на активните политики по заетостта и преодоляване на недостига на умения; iv) подобряване на бизнес средата и гарантиране, че енергийната подкрепа за дружествата е икономически ефективна, временна и насочена към жизнеспособни предприятия, както и че запазва стимулите за екологичния преход; и v) запазване на макрофинансовата стабилност и наблюдение на рисковете, като същевременно продължава работата по завършването на банковия съюз. За Естония препоръки 1, 2, 3 и 4 допринасят за изпълнението на първата, втората и третата препоръка, изложени в Препоръката от 2023 г. относно еврозоната, |
| --- | --- |

(37)

С оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките на държавите членки от еврозоната и колективния им принос за функционирането на Икономическия и паричен съюз, Съветът препоръча на държавите членки от еврозоната да предприемат действия, включително чрез своите планове за възстановяване и устойчивост, за: i) запазване на устойчивостта на обслужването на дълга и въздържане от широка подкрепа за съвкупното търсене през 2023 г., по-добро насочване на фискалните мерки, предприети за смекчаване на въздействието на високите цени на енергията, и обмисляне на подходящи начини за прекратяване на подкрепата при намаляване на натиска върху цените на енергията; ii) поддържане на високо равнище на публичните инвестиции и насърчаване на частните инвестиции в подкрепа на екологичния и цифровия преход; iii) подкрепа за промените в заплащането, които смекчават загубата на покупателна способност, като същевременно се ограничават вторичните ефекти върху инфлацията, допълнително подобряване на активните политики по заетостта и преодоляване на недостига на умения; iv) подобряване на бизнес средата и гарантиране, че енергийната подкрепа за дружествата е икономически ефективна, временна и насочена към жизнеспособни предприятия, както и че запазва стимулите за екологичния преход; и v) запазване на макрофинансовата стабилност и наблюдение на рисковете, като същевременно продължава работата по завършването на банковия съюз. За Естония препоръки 1, 2, 3 и 4 допринасят за изпълнението на първата, втората и третата препоръка, изложени в Препоръката от 2023 г. относно еврозоната,

ПРЕПОРЪЧВА на Естония да предприеме през 2023 г. и 2024 г. следните действия:

1.

Да осигури разумна фискална политика, по-специално като ограничи номиналното увеличение на финансираните на национално равнище нетни първични разходи през 2024 г. до не повече от 4,9 % (19).

Да запази финансираните на национално равнище публични инвестиции и да гарантира, че безвъзмездните средства по Механизма и другите фондове на Съюза се усвояват ефективно, по-специално с цел насърчаване на екологичния и цифровия преход.

За периода след 2024 г. — да продължи да следва средносрочна фискална стратегия за постепенна и устойчива консолидация, съчетана с инвестиции и реформи, водещи до по-висок устойчив растеж, с цел постигане на разумна средносрочна фискална позиция.

2.

Да продължи стабилното изпълнение на своя план за възстановяване и устойчивост, включително на главата за REPowerEU от него. Да пристъпи към бързо изпълнение на програмите по линия на политиката на сближаване при тясно взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост.

3.

Да засили социалната закрила, като разшири обхвата на обезщетенията за безработица, по-специално за лицата с кратки периоди на заетост и с нестандартни форми на заетост, за да се справи, наред с другото, с бедността в напреднала възраст. Да подобри достъпа до здравеопазване и дългосрочни грижи и финансовата им достъпност, по-специално чрез осигуряване на тяхното устойчиво финансиране.

4.

Да намали цялостната зависимост от изкопаемите горива, да ускори внедряването на възобновяеми енергийни източници, включително чрез увеличаване на капацитета на националната електроенергийна мрежа. Да осигури достатъчен капацитет на междусистемните електропреносни връзки, за да повиши сигурността на доставките, и да продължи синхронизацията с електроенергийната мрежа на Съюза. Да увеличи енергийната ефективност чрез нови мерки за финансиране и подкрепа за постигане на целите на дългосрочната стратегия за саниране. Да продължи усилията за увеличаване на дела на устойчивия транспорт чрез електрифициране на железопътната мрежа и чрез данъчно облагане, с което се стимулира постепенното обновяване на парка от превозни средства с превозни средства с нулеви или ниски емисии. Да увеличи усилията на политиката, насочени към предоставянето и придобиването на уменията и компетентностите, необходими за екологичния преход.

Съставено в Брюксел на 14 юли 2023 година.

За Съвета

Председател

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

2

(3)  Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета от 12 февруари 2021 г. за създаване на Механизъм за възстановяване и устойчивост (ОВ L 57, 18.2.2021 г., стр. 17).

3

(4)  Препоръка на Съвета от 16 май 2023 г. относно икономическата политика на еврозоната (ОВ C 180, 23.5.2023 г., стр. 1).

4

(5)  Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета от 27 февруари 2023 г. за изменение на Регламент (ЕС) 2021/241 във връзка с главите за REPowerEU в плановете за възстановяване и устойчивост и за изменение на регламенти (ЕС) No 1303/2013, (ЕС) 2021/1060 и (ЕС) 2021/1755 и Директива 2003/87/ЕО (ОВ L 63, 28.2.2023 г., стр. 1).

5

(6)  ST 12532/2021 INIT; ST 12532/2021 ADD 1; ST 12532/2021 ADD 1 COR 1; ST 12532/2021 ADD 1 COR 1 REV 1.

6

(7)  ST 9367/2023 INIT; ST 9367/2023 ADD 1; ST 9367/2023 ADD 1 REV 1.

7

(8)  Препоръка на Съвета от 18 юни 2021 г., съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност за 2021 г. на Естония (ОВ C 304, 29.7.2021 г., стр. 23).

8

(9)  Фискалната позиция се измерва с промяната в първичните разходи (без дискреционните мерки по отношение на приходите), като се изключват временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, но се включват разходите, финансирани с безвъзмездна подкрепа (безвъзмездни средства) по Механизма и с други фондове на Съюза — спрямо средносрочния потенциален растеж. За повече подробности вж. каре 1 във фискалните статистически таблици.

9

(10)  Спадът на инвестициите отразява забавянето при завършването на някои проекти поради рязкото нарастване на разходите за строителство, което е свързано с прекъсванията по веригата на доставките поради войната в Украйна. В същото време другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, осигуриха експанзионистичен принос от 0,4 процентни пункта от БВП, като в тях е отразено придобиването на резерви от газ и гориво.

10

(11)  Тази стойност представлява равнището на годишните бюджетни разходи за тези мерки, включително текущите приходи и разходи, както и когато е уместно — мерките за капиталови разходи.

11

(12)  Препоръка на Съвета от 12 юли 2022 г. относно националната програма за реформи на Естония за 2022 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Естония за 2022 г. (ОВ С 334, 1.9.2022 г., стр. 44).

12

(13)  Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. средносрочният (среден за 10 години) потенциален растеж на производството на Естония, който се използва за измерване на фискалната позиция, се оценява на 13,3 % в номинално изражение.

13

(14)  Очаква се другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, да имат рестриктивен принос от 0,3 процентни пункта от БВП, като в тях е отразен базовият ефект от 2022 г., когато бяха придобити големи резерви от газ.

14

(15)  Член 5 от Регламент (ЕО) No 1466/97 също така изисква корекция от над 0,5 % от БВП за държавите членки с държавен дълг, надвишаващ 60 % от БВП, или с по-ясно изразени рискове за устойчивостта на обслужването на дълга.

15

(16)  Нетните първични разходи се определят като разходите, финансирани на национално равнище, след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите и като се изключат разходите за лихви и разходите за циклична безработица.

16

(17)  Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета от 5 август 2022 г. относно координирани мерки за намаляване на търсенето на газ (ОВ L 206, 8.8.2022 г., стр. 1).

17

(18)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

18

(19)  Което се очаква да съответства на годишно подобрение на структурното бюджетно салдо от поне 0,3% от БВП за 2024 г., както е посочено в съображение 24.

19

---

| 1.9.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 312/58 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 312/58

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 14 юли 2023 година

относно националната програма за реформи на Ирландия за 2023 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Ирландия за 2023 г.

(2023/C 312/07)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета (2), с който бе създаден Механизмът за възстановяване и устойчивост („Механизмът“), влезе в сила на 19 февруари 2021 г. По Механизма се предоставя финансова подкрепа на държавите членки за осъществяването на реформи и инвестиции, водещи до фискален стимул, финансиран от Съюза. В съответствие с приоритетите на европейския семестър Механизмът допринася за икономическото и приобщаващото възстановяване и за осъществяването на устойчиви и стимулиращи растежа реформи и инвестиции, по-специално реформи и инвестиции за насърчаване на екологичния и цифровия преход и за укрепване на устойчивостта на икономиките на държавите членки. Механизмът също така спомага за укрепването на публичните финанси и стимулира растежа и създаването на работни места в средносрочен и дългосрочен план, подобрява териториалното сближаване в рамките на Съюза и подкрепя непрекъснатото прилагане на Европейския стълб на социалните права. Максималното финансово участие за държава членка в рамките на Механизма беше актуализирано на 30 юни 2022 г. в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕС) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета (2), с който бе създаден Механизмът за възстановяване и устойчивост („Механизмът“), влезе в сила на 19 февруари 2021 г. По Механизма се предоставя финансова подкрепа на държавите членки за осъществяването на реформи и инвестиции, водещи до фискален стимул, финансиран от Съюза. В съответствие с приоритетите на европейския семестър Механизмът допринася за икономическото и приобщаващото възстановяване и за осъществяването на устойчиви и стимулиращи растежа реформи и инвестиции, по-специално реформи и инвестиции за насърчаване на екологичния и цифровия преход и за укрепване на устойчивостта на икономиките на държавите членки. Механизмът също така спомага за укрепването на публичните финанси и стимулира растежа и създаването на работни места в средносрочен и дългосрочен план, подобрява териториалното сближаване в рамките на Съюза и подкрепя непрекъснатото прилагане на Европейския стълб на социалните права. Максималното финансово участие за държава членка в рамките на Механизма беше актуализирано на 30 юни 2022 г. в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕС) 2021/241.

| (2) | На 22 ноември 2022 г. Комисията прие годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2023 г. На 23 март 2023 г. Европейският съвет одобри приоритетите на годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., които са съсредоточени около четирите измерения на конкурентоспособната устойчивост. На 22 ноември 2022 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (3) Комисията прие и доклада за механизма за предупреждение за 2023 г., в който не посочи Ирландия като една от държавите членки, които може да бъдат засегнати или за които може да съществува риск да бъдат засегнати от дисбаланси. Поради това няма да е необходим задълбочен преглед. На същата дата Комисията прие и становище относно проекта на бюджетен план за 2023 г. на Ирландия. Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната и предложение за съвместния доклад за заетостта за 2023 г., в който се анализира прилагането на насоките за заетостта и принципите на Европейския стълб на социалните права. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната (4) („Препоръка от 2023 г. относно еврозоната“) на 16 май 2023 г. и съвместния доклад за заетостта на 13 март 2023 г. |
| --- | --- |

(2)

На 22 ноември 2022 г. Комисията прие годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2023 г. На 23 март 2023 г. Европейският съвет одобри приоритетите на годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., които са съсредоточени около четирите измерения на конкурентоспособната устойчивост. На 22 ноември 2022 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (3) Комисията прие и доклада за механизма за предупреждение за 2023 г., в който не посочи Ирландия като една от държавите членки, които може да бъдат засегнати или за които може да съществува риск да бъдат засегнати от дисбаланси. Поради това няма да е необходим задълбочен преглед. На същата дата Комисията прие и становище относно проекта на бюджетен план за 2023 г. на Ирландия. Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната и предложение за съвместния доклад за заетостта за 2023 г., в който се анализира прилагането на насоките за заетостта и принципите на Европейския стълб на социалните права. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната (4) („Препоръка от 2023 г. относно еврозоната“) на 16 май 2023 г. и съвместния доклад за заетостта на 13 март 2023 г.

| (3) | Въпреки че икономиките на Съюза показват забележителна устойчивост, геополитическият контекст продължава да оказва отрицателно въздействие. Като застава твърдо зад Украйна, Съюзът насочва своята програма за икономическа и социална политика към намаляване на отрицателното въздействие от енергийните сътресения върху уязвимите домакинства и предприятия в краткосрочен план и към запазване на усилията за осъществяване на екологичния и цифровия преход, подкрепа за устойчив и приобщаващ растеж, запазване на макроикономическата стабилност и повишаване на устойчивостта в средносрочен план. Той също така поставя особен акцент върху повишаването на конкурентоспособността и производителността на Съюза. |
| --- | --- |

(3)

Въпреки че икономиките на Съюза показват забележителна устойчивост, геополитическият контекст продължава да оказва отрицателно въздействие. Като застава твърдо зад Украйна, Съюзът насочва своята програма за икономическа и социална политика към намаляване на отрицателното въздействие от енергийните сътресения върху уязвимите домакинства и предприятия в краткосрочен план и към запазване на усилията за осъществяване на екологичния и цифровия преход, подкрепа за устойчив и приобщаващ растеж, запазване на макроикономическата стабилност и повишаване на устойчивостта в средносрочен план. Той също така поставя особен акцент върху повишаването на конкурентоспособността и производителността на Съюза.

| (4) | На 1 февруари 2023 г. Комисията публикува съобщение, озаглавено „Промишлен план на Зеления пакт за ерата на нулеви нетни емисии“ („промишлен план на Зеления пакт“). Целта на промишления план на Зеления пакт е засилване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии и подпомагане на бързия преход към неутралност по отношение на климата. Планът допълва текущите усилия в рамките на Европейския зелен пакт и REPowerEU. Той има за цел и да се осигури по-благоприятна среда за увеличаване на производствения капацитет на Съюза за технологиите и продуктите с нулеви нетни емисии, необходими за постигане на амбициозните цели на Съюза в областта на климата, и да се гарантира достъп до съответните суровини от критично значение, включително чрез диверсифициране на източниците, правилно използване на геоложките ресурси в държавите членки и максимално увеличаване на рециклирането на суровини. Промишленият план на Зеления пакт се основава на четири стълба: предвидима и опростена регулаторна среда, по-бърз достъп до финансиране, повишаване на уменията и отворена търговия за устойчиви вериги на доставки. На 16 март 2023 г. Комисията публикува ново съобщение, озаглавено „Дългосрочна конкурентоспособност на ЕС: перспективи след 2030 г.“, структурирано около девет взаимно подсилващи се движещи сили с цел да се работи за стимулираща растежа регулаторна рамка. В него се определят приоритети на политиката, насочени към активно осигуряване на структурни подобрения, добре насочени инвестиции и регулаторни мерки за дългосрочната конкурентоспособност на Съюза и неговите държави членки. Препоръките по-долу спомагат за изпълнението на тези приоритети. |
| --- | --- |

(4)

На 1 февруари 2023 г. Комисията публикува съобщение, озаглавено „Промишлен план на Зеления пакт за ерата на нулеви нетни емисии“ („промишлен план на Зеления пакт“). Целта на промишления план на Зеления пакт е засилване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии и подпомагане на бързия преход към неутралност по отношение на климата. Планът допълва текущите усилия в рамките на Европейския зелен пакт и REPowerEU. Той има за цел и да се осигури по-благоприятна среда за увеличаване на производствения капацитет на Съюза за технологиите и продуктите с нулеви нетни емисии, необходими за постигане на амбициозните цели на Съюза в областта на климата, и да се гарантира достъп до съответните суровини от критично значение, включително чрез диверсифициране на източниците, правилно използване на геоложките ресурси в държавите членки и максимално увеличаване на рециклирането на суровини. Промишленият план на Зеления пакт се основава на четири стълба: предвидима и опростена регулаторна среда, по-бърз достъп до финансиране, повишаване на уменията и отворена търговия за устойчиви вериги на доставки. На 16 март 2023 г. Комисията публикува ново съобщение, озаглавено „Дългосрочна конкурентоспособност на ЕС: перспективи след 2030 г.“, структурирано около девет взаимно подсилващи се движещи сили с цел да се работи за стимулираща растежа регулаторна рамка. В него се определят приоритети на политиката, насочени към активно осигуряване на структурни подобрения, добре насочени инвестиции и регулаторни мерки за дългосрочната конкурентоспособност на Съюза и неговите държави членки. Препоръките по-долу спомагат за изпълнението на тези приоритети.

| (5) | През 2023 г. европейският семестър за координация на икономическите политики продължава да се развива в съответствие с прилагането на Механизма. Пълното изпълнение на плановете за възстановяване и устойчивост продължава да е от съществено значение за изпълнението на приоритетите на политиката в рамките на европейския семестър, тъй като плановете обхващат всички или значителна част от съответните специфични за всяка държава препоръки, отправени през последните години. Специфичните за всяка държава препоръки за 2019 г., 2020 г. и 2022 г. продължават да бъдат еднакво актуални за плановете за възстановяване и устойчивост, преразгледани, актуализирани или изменени в съответствие с членове 14, 18 и 21 от Регламент (ЕС) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

През 2023 г. европейският семестър за координация на икономическите политики продължава да се развива в съответствие с прилагането на Механизма. Пълното изпълнение на плановете за възстановяване и устойчивост продължава да е от съществено значение за изпълнението на приоритетите на политиката в рамките на европейския семестър, тъй като плановете обхващат всички или значителна част от съответните специфични за всяка държава препоръки, отправени през последните години. Специфичните за всяка държава препоръки за 2019 г., 2020 г. и 2022 г. продължават да бъдат еднакво актуални за плановете за възстановяване и устойчивост, преразгледани, актуализирани или изменени в съответствие с членове 14, 18 и 21 от Регламент (ЕС) 2021/241.

| (6) | Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета (5) („Регламентът REPowerEU“), приет на 27 февруари 2023 г., има за цел бързото премахване на зависимостта на Съюза от вноса на руски изкопаеми горива. Това ще допринесе за енергийната сигурност и диверсификацията на енергийните доставки на Съюза, като същевременно ще увеличи използването на възобновяеми енергийни източници, капацитета за съхранение на енергия и енергийната ефективност. Регламентът REPowerEU дава възможност на държавите членки да добавят нова глава за REPowerEU към своите национални планове за възстановяване и устойчивост, за да финансират ключови реформи и инвестиции, които ще спомогнат за постигането на целите на REPowerEU. Тези реформи и инвестиции също така ще спомогнат за повишаване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии, както е посочено в промишления план на Зеления пакт, и за изпълнение на свързаните с енергетиката специфични за всяка държава препоръки, отправени към държавите членки през 2022 г. и когато е приложимо, през 2023 г. С Регламента REPowerEU се въвежда нова категория безвъзмездна финансова подкрепа, която се предоставя на държавите членки за финансиране на нови свързани с енергетиката реформи и инвестиции в рамките на техните планове за възстановяване и устойчивост. |
| --- | --- |

(6)

Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета (5) („Регламентът REPowerEU“), приет на 27 февруари 2023 г., има за цел бързото премахване на зависимостта на Съюза от вноса на руски изкопаеми горива. Това ще допринесе за енергийната сигурност и диверсификацията на енергийните доставки на Съюза, като същевременно ще увеличи използването на възобновяеми енергийни източници, капацитета за съхранение на енергия и енергийната ефективност. Регламентът REPowerEU дава възможност на държавите членки да добавят нова глава за REPowerEU към своите национални планове за възстановяване и устойчивост, за да финансират ключови реформи и инвестиции, които ще спомогнат за постигането на целите на REPowerEU. Тези реформи и инвестиции също така ще спомогнат за повишаване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии, както е посочено в промишления план на Зеления пакт, и за изпълнение на свързаните с енергетиката специфични за всяка държава препоръки, отправени към държавите членки през 2022 г. и когато е приложимо, през 2023 г. С Регламента REPowerEU се въвежда нова категория безвъзмездна финансова подкрепа, която се предоставя на държавите членки за финансиране на нови свързани с енергетиката реформи и инвестиции в рамките на техните планове за възстановяване и устойчивост.

| (7) | На 8 март 2023 г. Комисията прие съобщение, в което се предоставят насоки за фискалната политика за 2024 г. („съобщението от 8 март 2023 г.“). То има за цел да подпомогне изготвянето на програмите за стабилност и конвергенция на държавите членки и по този начин да се засили координацията на политиките. Комисията припомни, че общата клауза за дерогация от Пакта за стабилност и растеж ще бъде дезактивирана в края на 2023 г. Тя призова за фискални политики през периода 2023—2024 г., които осигуряват средносрочна устойчивост на обслужването на дълга и повишават потенциалния растеж по устойчив начин, и прикани държавите членки да определят в своите програми за стабилност и конвергенция за 2023 г. начина, по който фискалните им планове ще осигурят спазването на референтната стойност по Договора от 3 % от брутния вътрешен продукт (БВП), както и реалистичното и непрекъснато намаляване на дълга или запазването на благоразумно равнище на дълга в средносрочен план. Комисията прикани държавите членки също така постепенно да премахнат националните фискални мерки, въведени за защита на домакинствата и предприятията от енергийния ценови шок, като се започне с тези с най-слаба насоченост. Тя посочи, че ако мерките за подкрепа трябва да бъдат удължени поради подновен натиск върху цените на енергията, държавите членки следва да насочат много по-добре тези мерки към уязвимите домакинства и предприятия. Комисията заяви, че фискалните препоръки ще бъдат количествено определени и диференцирани. Освен това, както се предлага в съобщението на Комисията от 9 ноември 2022 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС, фискалните препоръки ще бъдат формулирани въз основа на нетните първични разходи. Комисията препоръча всички държави членки да продължат да защитават инвестициите, финансирани на национално равнище, и да гарантират ефективното използване на средствата по линия на Механизма и други фондове на Съюза, по-специално с оглед на екологичния и цифровия преход и целите по отношение на устойчивостта. Комисията посочи, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. в съответствие с действащите правни разпоредби. |
| --- | --- |

(7)

На 8 март 2023 г. Комисията прие съобщение, в което се предоставят насоки за фискалната политика за 2024 г. („съобщението от 8 март 2023 г.“). То има за цел да подпомогне изготвянето на програмите за стабилност и конвергенция на държавите членки и по този начин да се засили координацията на политиките. Комисията припомни, че общата клауза за дерогация от Пакта за стабилност и растеж ще бъде дезактивирана в края на 2023 г. Тя призова за фискални политики през периода 2023—2024 г., които осигуряват средносрочна устойчивост на обслужването на дълга и повишават потенциалния растеж по устойчив начин, и прикани държавите членки да определят в своите програми за стабилност и конвергенция за 2023 г. начина, по който фискалните им планове ще осигурят спазването на референтната стойност по Договора от 3 % от брутния вътрешен продукт (БВП), както и реалистичното и непрекъснато намаляване на дълга или запазването на благоразумно равнище на дълга в средносрочен план. Комисията прикани държавите членки също така постепенно да премахнат националните фискални мерки, въведени за защита на домакинствата и предприятията от енергийния ценови шок, като се започне с тези с най-слаба насоченост. Тя посочи, че ако мерките за подкрепа трябва да бъдат удължени поради подновен натиск върху цените на енергията, държавите членки следва да насочат много по-добре тези мерки към уязвимите домакинства и предприятия. Комисията заяви, че фискалните препоръки ще бъдат количествено определени и диференцирани. Освен това, както се предлага в съобщението на Комисията от 9 ноември 2022 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС, фискалните препоръки ще бъдат формулирани въз основа на нетните първични разходи. Комисията препоръча всички държави членки да продължат да защитават инвестициите, финансирани на национално равнище, и да гарантират ефективното използване на средствата по линия на Механизма и други фондове на Съюза, по-специално с оглед на екологичния и цифровия преход и целите по отношение на устойчивостта. Комисията посочи, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. в съответствие с действащите правни разпоредби.

| (8) | На 26 април 2023 г. Комисията представи законодателни предложения за извършване на цялостна реформа на правилата на Съюза за икономическо управление. Основната цел на предложенията е да се засили устойчивостта на обслужването на публичния дълг и да се насърчи устойчивият и приобщаващ растеж във всички държави членки чрез реформи и инвестиции. Предложенията на Комисията са насочени към подобряване на националната ангажираност, опростяване на рамката и преминаване към по-голям средносрочен фокус в съчетание с ефективно и по-последователно правоприлагане. Съгласно заключенията на Съвета от 14 март 2023 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС целта е законодателната работа да приключи през 2023 г. |
| --- | --- |

(8)

На 26 април 2023 г. Комисията представи законодателни предложения за извършване на цялостна реформа на правилата на Съюза за икономическо управление. Основната цел на предложенията е да се засили устойчивостта на обслужването на публичния дълг и да се насърчи устойчивият и приобщаващ растеж във всички държави членки чрез реформи и инвестиции. Предложенията на Комисията са насочени към подобряване на националната ангажираност, опростяване на рамката и преминаване към по-голям средносрочен фокус в съчетание с ефективно и по-последователно правоприлагане. Съгласно заключенията на Съвета от 14 март 2023 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС целта е законодателната работа да приключи през 2023 г.

| (9) | На 28 май 2021 г. Ирландия представи на Комисията своя национален план за възстановяване и устойчивост в съответствие с член 18, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2021/241. Съгласно член 19 от Регламент (ЕС) 2021/241 Комисията оцени целесъобразността, ефективността, ефикасността и съгласуваността на плана за възстановяване и устойчивост в съответствие с насоките за оценка, съдържащи се в приложение V към посочения регламент. На 8 септември 2021 г. Съветът прие своето решение за изпълнение за одобряване на оценката на плана за възстановяване и устойчивост на Ирландия (6). Отпускането на траншовете зависи от приемането на решение на Комисията в съответствие с член 24, параграф 5 от Регламент (ЕС) 2021/241, в което се посочва, че Ирландия е изпълнила задоволително съответните ключови етапи и цели, определени в решението за изпълнение на Съвета. Задоволителното изпълнение предполага, че постигането на предходните ключови етапи и цели е запазено. |
| --- | --- |

(9)

На 28 май 2021 г. Ирландия представи на Комисията своя национален план за възстановяване и устойчивост в съответствие с член 18, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2021/241. Съгласно член 19 от Регламент (ЕС) 2021/241 Комисията оцени целесъобразността, ефективността, ефикасността и съгласуваността на плана за възстановяване и устойчивост в съответствие с насоките за оценка, съдържащи се в приложение V към посочения регламент. На 8 септември 2021 г. Съветът прие своето решение за изпълнение за одобряване на оценката на плана за възстановяване и устойчивост на Ирландия (6). Отпускането на траншовете зависи от приемането на решение на Комисията в съответствие с член 24, параграф 5 от Регламент (ЕС) 2021/241, в което се посочва, че Ирландия е изпълнила задоволително съответните ключови етапи и цели, определени в решението за изпълнение на Съвета. Задоволителното изпълнение предполага, че постигането на предходните ключови етапи и цели е запазено.

| (10) | В съответствие с член 4, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1466/97 на 4 май 2023 г. Ирландия представи националната си програма за реформи за 2023 г., а на 2 май 2023 г. — програмата си за стабилност за 2023 г. Двете програми бяха оценени заедно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В съответствие с член 27 от Регламент (ЕС) 2021/241 националната програма за реформи за 2023 г. отразява също шестмесечното докладване на Ирландия относно напредъка, постигнат при изпълнението на нейния план за възстановяване и устойчивост. |
| --- | --- |

(10)

В съответствие с член 4, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1466/97 на 4 май 2023 г. Ирландия представи националната си програма за реформи за 2023 г., а на 2 май 2023 г. — програмата си за стабилност за 2023 г. Двете програми бяха оценени заедно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В съответствие с член 27 от Регламент (ЕС) 2021/241 националната програма за реформи за 2023 г. отразява също шестмесечното докладване на Ирландия относно напредъка, постигнат при изпълнението на нейния план за възстановяване и устойчивост.

| (11) | На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклада за Ирландия за 2023 г. В него беше оценен напредъкът на Ирландия в изпълнението на съответните специфични за държавата препоръки, приети от Съвета в периода 2019—2022 г., и беше направен преглед на изпълнението от страна на Ирландия на плана за възстановяване и устойчивост. Въз основа на този анализ в доклада за държавата бяха посочени пропуски по отношение на предизвикателствата, които не са разгледани или са само частично разгледани в плана за възстановяване и устойчивост, както и по отношение на новите и нововъзникващите предизвикателства. В него бяха оценени също напредъкът на Ирландия при прилагането на Европейския стълб на социалните права и постигането на водещите цели на Съюза в областта на заетостта, уменията и намаляването на бедността, както и напредъкът в постигането на целите на Обединените нации за устойчиво развитие. |
| --- | --- |

(11)

На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклада за Ирландия за 2023 г. В него беше оценен напредъкът на Ирландия в изпълнението на съответните специфични за държавата препоръки, приети от Съвета в периода 2019—2022 г., и беше направен преглед на изпълнението от страна на Ирландия на плана за възстановяване и устойчивост. Въз основа на този анализ в доклада за държавата бяха посочени пропуски по отношение на предизвикателствата, които не са разгледани или са само частично разгледани в плана за възстановяване и устойчивост, както и по отношение на новите и нововъзникващите предизвикателства. В него бяха оценени също напредъкът на Ирландия при прилагането на Европейския стълб на социалните права и постигането на водещите цели на Съюза в областта на заетостта, уменията и намаляването на бедността, както и напредъкът в постигането на целите на Обединените нации за устойчиво развитие.

| (12) | В съответствие с данни, потвърдени от Евростат, салдото по консолидирания държавен бюджет на Ирландия се е подобрило от дефицит от 1,6 % от БВП през 2021 г. в излишък от 1,6 % през 2022 г., а консолидираният държавен дълг е намалял от 55,4 % от БВП в края на 2021 г. до 44,7 % в края на 2022 г. |
| --- | --- |

(12)

В съответствие с данни, потвърдени от Евростат, салдото по консолидирания държавен бюджет на Ирландия се е подобрило от дефицит от 1,6 % от БВП през 2021 г. в излишък от 1,6 % през 2022 г., а консолидираният държавен дълг е намалял от 55,4 % от БВП в края на 2021 г. до 44,7 % в края на 2022 г.

| (13) | Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно от мерките на фискалната политика, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. През 2022 г. тези мерки на фискалната политика, водещи до намаляване на приходите, включваха намаляване на акциза върху горивата и намаляване на данъка върху добавената стойност върху газа и електроенергията, докато мерките на фискалната политика, водещи до увеличаване на разходите, включваха плащания по всички вътрешни сметки за електроенергия и редица социални трансфери. Комисията оценява нетните бюджетни разходи за тези мерки на 0,5 % от БВП през 2022 г. Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно и от бюджетните разходи за предоставянето на временна закрила на разселените лица от Украйна, които се оценяват на 0,1 % от БВП през 2022 г. В същото време прогнозните разходи за временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, намаляха до 0,7 % от БВП през 2022 г. спрямо 2,8 % през 2021 г. |
| --- | --- |

(13)

Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно от мерките на фискалната политика, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. През 2022 г. тези мерки на фискалната политика, водещи до намаляване на приходите, включваха намаляване на акциза върху горивата и намаляване на данъка върху добавената стойност върху газа и електроенергията, докато мерките на фискалната политика, водещи до увеличаване на разходите, включваха плащания по всички вътрешни сметки за електроенергия и редица социални трансфери. Комисията оценява нетните бюджетни разходи за тези мерки на 0,5 % от БВП през 2022 г. Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно и от бюджетните разходи за предоставянето на временна закрила на разселените лица от Украйна, които се оценяват на 0,1 % от БВП през 2022 г. В същото време прогнозните разходи за временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, намаляха до 0,7 % от БВП през 2022 г. спрямо 2,8 % през 2021 г.

| (14) | На 18 юни 2021 г. Съветът препоръча през 2022 г. Ирландия (7) да поддържа подкрепяща фискална позиция, включително от импулса, осигурен от Механизма, и да запази инвестициите, финансирани на национално равнище. |
| --- | --- |

(14)

На 18 юни 2021 г. Съветът препоръча през 2022 г. Ирландия (7) да поддържа подкрепяща фискална позиция, включително от импулса, осигурен от Механизма, и да запази инвестициите, финансирани на национално равнище.

| (15) | Според оценките на Комисията фискалната позиция (8) през 2022 г. е била като цяло неутрална — с равнище от– 0,2 % от БВП, което е подходящо в условията на висока инфлация. В съответствие с препоръката на Съвета Ирландия продължи да подпомага възстановяването с инвестиции, които ще бъдат финансирани от Механизма. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, възлизаха на 0,04 % от БВП през 2022 г. (0,1 % от БВП през 2021 г.). Инвестициите, финансирани на национално равнище, осигуриха експанзионистичен принос от 0,1 процентни пункта към фискалната позиция (9). Следователно Ирландия е запазила инвестициите, финансирани на национално равнище, в съответствие с препоръката на Съвета. Същевременно ръстът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (без новите мерки по отношение на приходите) доведе до като цяло неутрален принос от– 0,2 процентни пункта към фискалната позиция. Следователно Ирландия е ограничила в достатъчна степен нарастването на текущите разходи, финансирани на национално равнище. |
| --- | --- |

(15)

Според оценките на Комисията фискалната позиция (8) през 2022 г. е била като цяло неутрална — с равнище от– 0,2 % от БВП, което е подходящо в условията на висока инфлация. В съответствие с препоръката на Съвета Ирландия продължи да подпомага възстановяването с инвестиции, които ще бъдат финансирани от Механизма. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, възлизаха на 0,04 % от БВП през 2022 г. (0,1 % от БВП през 2021 г.). Инвестициите, финансирани на национално равнище, осигуриха експанзионистичен принос от 0,1 процентни пункта към фискалната позиция (9). Следователно Ирландия е запазила инвестициите, финансирани на национално равнище, в съответствие с препоръката на Съвета. Същевременно ръстът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (без новите мерки по отношение на приходите) доведе до като цяло неутрален принос от– 0,2 процентни пункта към фискалната позиция. Следователно Ирландия е ограничила в достатъчна степен нарастването на текущите разходи, финансирани на национално равнище.

| (16) | Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в програмата за стабилност за 2023 г. е в съответствие с прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. за 2023 г. и предпазлив след това. Правителството предвижда реалният БВП да нарасне с 5,6 % през 2023 г. и с 4,1 % през 2024 г. За сравнение, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-нисък растеж на реалния БВП от 5,5 % през 2023 г. и по-висок растеж на реалния БВП от 5,0 % през 2024 г. Прогнозираният от Комисията сравнително по-висок темп на растеж през 2024 г. се дължи главно на по-устойчивия темп на растеж на нетния износ. В случая на Ирландия обаче нетният износ е обект на големи колебания, тъй като се дължи на малък брой големи многонационални дружества, които имат голям търговски успех през последните години. |
| --- | --- |

(16)

Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в програмата за стабилност за 2023 г. е в съответствие с прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. за 2023 г. и предпазлив след това. Правителството предвижда реалният БВП да нарасне с 5,6 % през 2023 г. и с 4,1 % през 2024 г. За сравнение, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-нисък растеж на реалния БВП от 5,5 % през 2023 г. и по-висок растеж на реалния БВП от 5,0 % през 2024 г. Прогнозираният от Комисията сравнително по-висок темп на растеж през 2024 г. се дължи главно на по-устойчивия темп на растеж на нетния износ. В случая на Ирландия обаче нетният износ е обект на големи колебания, тъй като се дължи на малък брой големи многонационални дружества, които имат голям търговски успех през последните години.

| (17) | В своята програма за стабилност за 2023 г. правителството очаква излишъкът по консолидирания държавен бюджет да нарасне до 1,8 % от БВП през 2023 г. Увеличението през 2023 г. отразява основно силния прираст на приходите. Според програмата за стабилност за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да спадне от 44,7 % в края на 2022 г. до 40,5 % в края на 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен излишък от 1,7 % от БВП за 2023 г. Това съответства на излишъка, предвиден в програмата за стабилност за 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда подобно съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 40,4 % в края на 2023 г. |
| --- | --- |

(17)

В своята програма за стабилност за 2023 г. правителството очаква излишъкът по консолидирания държавен бюджет да нарасне до 1,8 % от БВП през 2023 г. Увеличението през 2023 г. отразява основно силния прираст на приходите. Според програмата за стабилност за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да спадне от 44,7 % в края на 2022 г. до 40,5 % в края на 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен излишък от 1,7 % от БВП за 2023 г. Това съответства на излишъка, предвиден в програмата за стабилност за 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда подобно съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 40,4 % в края на 2023 г.

| (18) | Салдото по консолидирания държавен бюджет през 2023 г. се очаква да продължи да се влияе от фискалните мерки, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. Те се състоят от мерки, удължени от 2022 г., по-специално втори кръг от две плащания по всички вътрешни сметки за електроенергия, както и нов набор от социални трансфери. Разходите за тези мерки се очаква да се компенсират частично от данъци върху неочакваните печалби на доставчиците на енергия, а именно таван на приходите от производството на електроенергия. Като се вземат предвид тези приходи, нетните бюджетни разходи за мерките за подкрепа в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. възлизат на 0,3 % от БВП през 2023 г. (10) Повечето мерки през 2023 г. не изглеждат насочени към най-уязвимите домакинства или предприятия, но запазват ценовия сигнал за намаляване на търсенето на енергия и повишаване на енергийната ефективност. В резултат на това в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. размерът на целевите мерки за подкрепа, който трябва да бъде взет предвид при оценката на спазването на препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. (11), се оценява на 0,1 % от БВП през 2023 г. (спрямо 0,2 % от БВП през 2022 г.). Предвижда се бюджетните разходи за предоставяне на временна закрила на разселените лица от Украйна да нараснат с 0,1 процентни пункта от БВП спрямо 2022 г. И накрая, салдото по консолидирания държавен бюджет за 2023 г. се очаква да се повлияе положително от постепенното премахване на временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, които са оценени на 0,7 % от БВП. |
| --- | --- |

(18)

Салдото по консолидирания държавен бюджет през 2023 г. се очаква да продължи да се влияе от фискалните мерки, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. Те се състоят от мерки, удължени от 2022 г., по-специално втори кръг от две плащания по всички вътрешни сметки за електроенергия, както и нов набор от социални трансфери. Разходите за тези мерки се очаква да се компенсират частично от данъци върху неочакваните печалби на доставчиците на енергия, а именно таван на приходите от производството на електроенергия. Като се вземат предвид тези приходи, нетните бюджетни разходи за мерките за подкрепа в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. възлизат на 0,3 % от БВП през 2023 г. (10) Повечето мерки през 2023 г. не изглеждат насочени към най-уязвимите домакинства или предприятия, но запазват ценовия сигнал за намаляване на търсенето на енергия и повишаване на енергийната ефективност. В резултат на това в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. размерът на целевите мерки за подкрепа, който трябва да бъде взет предвид при оценката на спазването на препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. (11), се оценява на 0,1 % от БВП през 2023 г. (спрямо 0,2 % от БВП през 2022 г.). Предвижда се бюджетните разходи за предоставяне на временна закрила на разселените лица от Украйна да нараснат с 0,1 процентни пункта от БВП спрямо 2022 г. И накрая, салдото по консолидирания държавен бюджет за 2023 г. се очаква да се повлияе положително от постепенното премахване на временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, които са оценени на 0,7 % от БВП.

| (19) | В препоръката си от 12 юли 2022 г. Съветът препоръча Ирландия да предприеме действия, за да гарантира, че през 2023 г. растежът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи е в съответствие с като цяло неутрална позиция на политиката (12), като се вземе предвид продължаващата временна и целенасочена подкрепа за най-уязвимите на покачването на цените на енергията домакинства и предприятия и за хората, бягащи от Украйна. Ирландия следва да има готовност да адаптира текущите разходи към променящата се ситуация. На Ирландия се препоръча също да увеличи публичните инвестиции за екологичния и цифровия преход, както и за енергийната сигурност, като се вземе предвид инициативата REPowerEU, включително чрез използване на Механизма и други фондове на Съюза. |
| --- | --- |

(19)

В препоръката си от 12 юли 2022 г. Съветът препоръча Ирландия да предприеме действия, за да гарантира, че през 2023 г. растежът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи е в съответствие с като цяло неутрална позиция на политиката (12), като се вземе предвид продължаващата временна и целенасочена подкрепа за най-уязвимите на покачването на цените на енергията домакинства и предприятия и за хората, бягащи от Украйна. Ирландия следва да има готовност да адаптира текущите разходи към променящата се ситуация. На Ирландия се препоръча също да увеличи публичните инвестиции за екологичния и цифровия преход, както и за енергийната сигурност, като се вземе предвид инициативата REPowerEU, включително чрез използване на Механизма и други фондове на Съюза.

| (20) | През 2023 г. в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда фискалната позиция да бъде до голяма степен неутрална (0,2 % от БВП) в контекста на висока инфлация. Това се предхожда от като цяло неутрална фискална позиция през 2022 г. (–0,2 % от БВП). Увеличението на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) през 2023 г. се очаква да осигури рестриктивен принос от 0,3 % от БВП за фискалната позиция. Това включва намалените разходи за целевите мерки за подкрепа на домакинствата и предприятията, които са най-уязвими по отношение на покачването на цените на енергията, с 0,1 % от БВП. Това включва и по-високите разходи за предоставяне на временна закрила на разселените лица от Украйна (с 0,1 % от БВП). В обобщение, прогнозираният растеж на финансираните на национално равнище първични текущи разходи е в съответствие с препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, се очаква да възлязат на 0,1 % от БВП през 2023 г., докато финансираните на национално равнище инвестиции се очаква да осигурят неутрален принос към фискалната позиция от 0,0 процентни пункта (13). Поради това Ирландия планира да финансира допълнителни инвестиции чрез Механизма и други фондове на Съюза и се предвижда да запази финансираните на национално равнище инвестиции. Тя планира да финансира публични инвестиции за екологичния и цифровия преход и за енергийна сигурност, като улесняване на внедряването на възобновяеми енергийни източници, както и създаване на условия за електрификация на други технологии, които са частично финансирани по линия на Механизма и други фондове на Съюза. |
| --- | --- |

(20)

През 2023 г. в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда фискалната позиция да бъде до голяма степен неутрална (0,2 % от БВП) в контекста на висока инфлация. Това се предхожда от като цяло неутрална фискална позиция през 2022 г. (–0,2 % от БВП). Увеличението на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) през 2023 г. се очаква да осигури рестриктивен принос от 0,3 % от БВП за фискалната позиция. Това включва намалените разходи за целевите мерки за подкрепа на домакинствата и предприятията, които са най-уязвими по отношение на покачването на цените на енергията, с 0,1 % от БВП. Това включва и по-високите разходи за предоставяне на временна закрила на разселените лица от Украйна (с 0,1 % от БВП). В обобщение, прогнозираният растеж на финансираните на национално равнище първични текущи разходи е в съответствие с препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, се очаква да възлязат на 0,1 % от БВП през 2023 г., докато финансираните на национално равнище инвестиции се очаква да осигурят неутрален принос към фискалната позиция от 0,0 процентни пункта (13). Поради това Ирландия планира да финансира допълнителни инвестиции чрез Механизма и други фондове на Съюза и се предвижда да запази финансираните на национално равнище инвестиции. Тя планира да финансира публични инвестиции за екологичния и цифровия преход и за енергийна сигурност, като улесняване на внедряването на възобновяеми енергийни източници, както и създаване на условия за електрификация на други технологии, които са частично финансирани по линия на Механизма и други фондове на Съюза.

| (21) | Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква излишъкът по консолидирания държавен бюджет да нарасне до 2,8 % от БВП през 2024 г. Увеличението през 2024 г. отразява главно намаляването на разходите, тъй като временните мерки по отношение на разходите са преустановени. В съответствие с програмата за стабилност за 2023 г. се очаква съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да намалее до 38,2 % в края на 2024 г. Въз основа на мерките на политиката, известни към крайната дата на изготвяне на прогнозата, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен излишък от 2,2 % от БВП през 2024 г. Тази стойност е по-ниска от излишъка, предвиден в програмата за стабилност за 2023 г., главно поради по-високите разходи в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда подобно съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 38,3 % в края на 2024 г. |
| --- | --- |

(21)

Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква излишъкът по консолидирания държавен бюджет да нарасне до 2,8 % от БВП през 2024 г. Увеличението през 2024 г. отразява главно намаляването на разходите, тъй като временните мерки по отношение на разходите са преустановени. В съответствие с програмата за стабилност за 2023 г. се очаква съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да намалее до 38,2 % в края на 2024 г. Въз основа на мерките на политиката, известни към крайната дата на изготвяне на прогнозата, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен излишък от 2,2 % от БВП през 2024 г. Тази стойност е по-ниска от излишъка, предвиден в програмата за стабилност за 2023 г., главно поради по-високите разходи в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда подобно съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 38,3 % в края на 2024 г.

| (22) | В програмата за стабилност за 2023 г. се предвижда постепенно премахване на всички мерки за енергийна подкрепа през 2024 г. Комисията приема също така, че мерките за енергийна подкрепа ще бъдат премахнати изцяло през 2024 г. Това се базира на допускането, че няма да има ново увеличение на цените на енергията. |
| --- | --- |

(22)

В програмата за стабилност за 2023 г. се предвижда постепенно премахване на всички мерки за енергийна подкрепа през 2024 г. Комисията приема също така, че мерките за енергийна подкрепа ще бъдат премахнати изцяло през 2024 г. Това се базира на допускането, че няма да има ново увеличение на цените на енергията.

| (23) | В програмата Ирландия планира да постигне средносрочната бюджетна цел — структурно бюджетно салдо от– 0,5 % от БВП (14) — през 2023 г. и 2024 г., и да я поддържа през останалата част от периода на програмата. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. структурното салдо се очаква да отчете дефицит от 0,1 % от БВП през 2023 г. и излишък от 1,0 % през 2024 г., което е над средносрочната бюджетна цел. |
| --- | --- |

(23)

В програмата Ирландия планира да постигне средносрочната бюджетна цел — структурно бюджетно салдо от– 0,5 % от БВП (14) — през 2023 г. и 2024 г., и да я поддържа през останалата част от периода на програмата. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. структурното салдо се очаква да отчете дефицит от 0,1 % от БВП през 2023 г. и излишък от 1,0 % през 2024 г., което е над средносрочната бюджетна цел.

| (24) | Ако се допусне, че политиките остават непроменени, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда нетните първични разходи, финансирани на национално равнище (15), да нараснат с 1,9 % през 2024 г. |
| --- | --- |

(24)

Ако се допусне, че политиките остават непроменени, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда нетните първични разходи, финансирани на национално равнище (15), да нараснат с 1,9 % през 2024 г.

| (25) | Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква публичните инвестиции да се увеличат от 2,0 % от БВП през 2023 г. до 2,1 % от БВП през 2024 г. По-високите инвестиции са резултат от по-високи инвестиции, финансирани на национално равнище, и от инвестиции, финансирани от Съюза, а именно чрез Механизма. В програмата за стабилност за 2023 г. са посочени реформи и инвестиции, които се очаква да допринесат за фискалната устойчивост и за устойчивия и приобщаващ растеж. Тези реформи и инвестиции включват актуализиране на плана за действие в областта на климата и изграждане на център за данни, които са част и от плана за възстановяване и устойчивост. |
| --- | --- |

(25)

Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква публичните инвестиции да се увеличат от 2,0 % от БВП през 2023 г. до 2,1 % от БВП през 2024 г. По-високите инвестиции са резултат от по-високи инвестиции, финансирани на национално равнище, и от инвестиции, финансирани от Съюза, а именно чрез Механизма. В програмата за стабилност за 2023 г. са посочени реформи и инвестиции, които се очаква да допринесат за фискалната устойчивост и за устойчивия и приобщаващ растеж. Тези реформи и инвестиции включват актуализиране на плана за действие в областта на климата и изграждане на център за данни, които са част и от плана за възстановяване и устойчивост.

| (26) | В програмата за стабилност за 2023 г. се очертава средносрочен фискален план до 2026 г. Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква излишъкът по консолидирания държавен бюджет да се увеличи до 2,9 % от БВП през 2025 г. и до 3,1 % до 2026 г. Следователно се планира салдото по консолидирания държавен бюджет да достигне съответната референтна стойност по Договора през програмния период. Според програмата за стабилност за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да спадне от 38,2 % в края на 2024 г. до 32,0 % до края на 2026 г. |
| --- | --- |

(26)

В програмата за стабилност за 2023 г. се очертава средносрочен фискален план до 2026 г. Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква излишъкът по консолидирания държавен бюджет да се увеличи до 2,9 % от БВП през 2025 г. и до 3,1 % до 2026 г. Следователно се планира салдото по консолидирания държавен бюджет да достигне съответната референтна стойност по Договора през програмния период. Според програмата за стабилност за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да спадне от 38,2 % в края на 2024 г. до 32,0 % до края на 2026 г.

| (27) | Делът на населението на възраст над 64 години спрямо този на населението в трудоспособна възраст (20—64 години) се очаква да се удвои до 2070 г., когато на всеки пенсионер ще има по-малко от двама потенциални осигурители в сравнение с почти четирима през 2022 г. Това застаряване на населението изисква пенсионната система да бъде защитена спрямо нарастващите разходи. Пенсионната реформа, обявена през септември 2022 г., запазва възрастта за пенсиониране на 66 години. Поради това правителството възнамерява да обърне внимание на устойчивостта на пенсионната система в аспекта на вноските. През 2023 г. се очаква правителството да представи пътна карта за постепенно увеличаване на социалноосигурителните вноски между 2024 и 2034 г. Това би добавило яснота по отношение на начина, по който то планира да определи механизмите за финансиране на държавната пенсионна система. |
| --- | --- |

(27)

Делът на населението на възраст над 64 години спрямо този на населението в трудоспособна възраст (20—64 години) се очаква да се удвои до 2070 г., когато на всеки пенсионер ще има по-малко от двама потенциални осигурители в сравнение с почти четирима през 2022 г. Това застаряване на населението изисква пенсионната система да бъде защитена спрямо нарастващите разходи. Пенсионната реформа, обявена през септември 2022 г., запазва възрастта за пенсиониране на 66 години. Поради това правителството възнамерява да обърне внимание на устойчивостта на пенсионната система в аспекта на вноските. През 2023 г. се очаква правителството да представи пътна карта за постепенно увеличаване на социалноосигурителните вноски между 2024 и 2034 г. Това би добавило яснота по отношение на начина, по който то планира да определи механизмите за финансиране на държавната пенсионна система.

| (28) | В съответствие с член 19, параграф 3, буква б) от Регламент (ЕС) 2021/241 и критерий 2.2 от приложение V към него планът за възстановяване и устойчивост включва широк набор от взаимно подсилващи се реформи и инвестиции, които трябва да бъдат изпълнени до 2026 г. Изпълнението на плана за възстановяване и устойчивост на Ирландия е в ход, но със значителни забавяния. Ограничените ресурси и недостатъчното приоритизиране доведоха до изоставане на Ирландия в процеса на изпълнение. Ирландия представи изменение на своя план за възстановяване и устойчивост през май 2023 г. Ирландия все още не е подала първото си искане за плащане. В ход е подготовката на глава за REPowerEU. Бързото включване на новата глава за REPowerEU в плана за възстановяване и устойчивост ще позволи да бъдат финансирани допълнителни реформи и инвестиции в подкрепа на стратегическите цели на Ирландия в областта на енергетиката и екологичния преход. Системното и ефективно участие на местните и регионалните власти, социалните партньори и други съответни заинтересовани страни продължава да бъде важно за успешното изпълнение на плана за възстановяване и устойчивост, както и на други икономически политики и политики в областта на заетостта, които излизат извън рамките на този план, за да се гарантира широка ангажираност с цялостната програма на политиката. |
| --- | --- |

(28)

В съответствие с член 19, параграф 3, буква б) от Регламент (ЕС) 2021/241 и критерий 2.2 от приложение V към него планът за възстановяване и устойчивост включва широк набор от взаимно подсилващи се реформи и инвестиции, които трябва да бъдат изпълнени до 2026 г. Изпълнението на плана за възстановяване и устойчивост на Ирландия е в ход, но със значителни забавяния. Ограничените ресурси и недостатъчното приоритизиране доведоха до изоставане на Ирландия в процеса на изпълнение. Ирландия представи изменение на своя план за възстановяване и устойчивост през май 2023 г. Ирландия все още не е подала първото си искане за плащане. В ход е подготовката на глава за REPowerEU. Бързото включване на новата глава за REPowerEU в плана за възстановяване и устойчивост ще позволи да бъдат финансирани допълнителни реформи и инвестиции в подкрепа на стратегическите цели на Ирландия в областта на енергетиката и екологичния преход. Системното и ефективно участие на местните и регионалните власти, социалните партньори и други съответни заинтересовани страни продължава да бъде важно за успешното изпълнение на плана за възстановяване и устойчивост, както и на други икономически политики и политики в областта на заетостта, които излизат извън рамките на този план, за да се гарантира широка ангажираност с цялостната програма на политиката.

| (29) | През 2022 г. Комисията одобри всички програмни документи на Ирландия в областта на политиката на сближаване. Бързото изпълнение на програмите по линия на политиката на сближаване при взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост, включително главата за REPowerEU, е от ключово значение за постигане на екологичния и цифровия преход, за повишаване на икономическата и социалната устойчивост и за осигуряване на балансирано териториално развитие в Ирландия. |
| --- | --- |

(29)

През 2022 г. Комисията одобри всички програмни документи на Ирландия в областта на политиката на сближаване. Бързото изпълнение на програмите по линия на политиката на сближаване при взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост, включително главата за REPowerEU, е от ключово значение за постигане на екологичния и цифровия преход, за повишаване на икономическата и социалната устойчивост и за осигуряване на балансирано териториално развитие в Ирландия.

| (30) | Освен икономическите и социалните предизвикателства, разгледани в плана за възстановяване и устойчивост и програмите по линия на политиката на сближаване, Ирландия е изправена пред редица допълнителни предизвикателства, свързани с кръговата икономика, снабдяването с питейна вода и пречистването на отпадъчните води, както и с електроенергийната система, енергийната инфраструктура и технологиите за интелигентни мрежи, рамката за издаване на разрешения, енергийната ефективност, устойчивия транспорт и уменията, необходими за екологичния преход. |
| --- | --- |

(30)

Освен икономическите и социалните предизвикателства, разгледани в плана за възстановяване и устойчивост и програмите по линия на политиката на сближаване, Ирландия е изправена пред редица допълнителни предизвикателства, свързани с кръговата икономика, снабдяването с питейна вода и пречистването на отпадъчните води, както и с електроенергийната система, енергийната инфраструктура и технологиите за интелигентни мрежи, рамката за издаване на разрешения, енергийната ефективност, устойчивия транспорт и уменията, необходими за екологичния преход.

| (31) | Генерирането на отпадъци в Ирландия продължава да нараства и остава значително над средното за Съюза. Резултатите на страната по отношение на рециклирането са в застой от няколко години. Кръговото използване на материали отбеляза леко нарастване до 2 % през 2021 г., но остава доста под средното за Съюза равнище от 11,7 %. Въпреки че се правят подобрения в управлението на отпадъците, все още предстои да бъде почувствано въздействието на плана за действие в областта на отпадъците от 2020 г. за кръговата икономика и на стратегията за кръгова икономика, която обхваща всички равнища на управление, публикувана през декември 2021 г. Необходими са повече инвестиции за постигане на целите на Съюза в областта на кръговата икономика. Това включва подобряване на инфраструктурата за разделно събиране и третиране на отпадъци с цел отклоняване на отпадъците от депониране и изгаряне, със специален акцент върху пластмасовите и биологичните отпадъци. По отношение на управлението и качеството на водите Ирландия е изправена пред старееща и вече остаряла инфраструктура, което води до едно от най-високите нива на течове във водопроводните тръби в Съюза. Качеството на питейната вода също продължава да бъде проблем в някои области. По отношение на влошаването на качеството на водата в резултат на разрастването на селското стопанство не се действа в достатъчна степен. Необходими са също инвестиции в инфраструктурата, свързани с възстановяването на реки, както и по-цялостен подход към контрола на замърсяването на водите от селскостопански дейности. |
| --- | --- |

(31)

Генерирането на отпадъци в Ирландия продължава да нараства и остава значително над средното за Съюза. Резултатите на страната по отношение на рециклирането са в застой от няколко години. Кръговото използване на материали отбеляза леко нарастване до 2 % през 2021 г., но остава доста под средното за Съюза равнище от 11,7 %. Въпреки че се правят подобрения в управлението на отпадъците, все още предстои да бъде почувствано въздействието на плана за действие в областта на отпадъците от 2020 г. за кръговата икономика и на стратегията за кръгова икономика, която обхваща всички равнища на управление, публикувана през декември 2021 г. Необходими са повече инвестиции за постигане на целите на Съюза в областта на кръговата икономика. Това включва подобряване на инфраструктурата за разделно събиране и третиране на отпадъци с цел отклоняване на отпадъците от депониране и изгаряне, със специален акцент върху пластмасовите и биологичните отпадъци. По отношение на управлението и качеството на водите Ирландия е изправена пред старееща и вече остаряла инфраструктура, което води до едно от най-високите нива на течове във водопроводните тръби в Съюза. Качеството на питейната вода също продължава да бъде проблем в някои области. По отношение на влошаването на качеството на водата в резултат на разрастването на селското стопанство не се действа в достатъчна степен. Необходими са също инвестиции в инфраструктурата, свързани с възстановяването на реки, както и по-цялостен подход към контрола на замърсяването на водите от селскостопански дейности.

| (32) | Електроенергийната система на Ирландия показа признаци на уязвимост през 2022 г., тъй като проблемите с електроснабдяването изискваха спешни мерки за подкрепа. Планът за действие на страната в областта на климата включва амбициозната цел за трансформиране на енергийната система на страната до 2030 г., като стремежът е делът на електроенергията от възобновяеми източници да се увеличи до 80%. Това ще доведе до големи обеми на променливото производство на електроенергия. Настоящата гъвкавост на системата и нейната интеграция са недостатъчни за справяне с такива големи обеми на променливо производство и с нарастващото търсене на енергия, по-специално от центрове за данни, което би могло да направи трудно постигането на целта за възобновяеми енергийни източници. Гъвкавостта на търсенето и значителното модернизиране на инфраструктурата за пренос, разпределение и съхранение ще бъдат ключови елементи за намаляване на зависимостта на Ирландия от вноса на изкопаеми горива и за улесняване и ускоряване на прехода ѝ към неутрална по отношение на климата енергийна система. Основните предизвикателства пред развитието на гъвкавостта по отношение на търсенето включват липсата на координирана стратегия, обхващаща цялата енергийна система, включително отоплението и охлаждането, както и липсата на интелигентна измервателна инфраструктура. Подобряването на ефективността на системата за планиране и издаване на разрешения за възобновяеми енергийни източници, съхранение и мрежови конектори посредством гарантиране наличието на подходящ персонал със съответните умения на всички етапи от процесите на планиране и чрез рационализиране на цялостната рамка би могло да ускори широкомащабните начинания, като по този начин ускори екологичния преход. |
| --- | --- |

(32)

Електроенергийната система на Ирландия показа признаци на уязвимост през 2022 г., тъй като проблемите с електроснабдяването изискваха спешни мерки за подкрепа. Планът за действие на страната в областта на климата включва амбициозната цел за трансформиране на енергийната система на страната до 2030 г., като стремежът е делът на електроенергията от възобновяеми източници да се увеличи до 80%. Това ще доведе до големи обеми на променливото производство на електроенергия. Настоящата гъвкавост на системата и нейната интеграция са недостатъчни за справяне с такива големи обеми на променливо производство и с нарастващото търсене на енергия, по-специално от центрове за данни, което би могло да направи трудно постигането на целта за възобновяеми енергийни източници. Гъвкавостта на търсенето и значителното модернизиране на инфраструктурата за пренос, разпределение и съхранение ще бъдат ключови елементи за намаляване на зависимостта на Ирландия от вноса на изкопаеми горива и за улесняване и ускоряване на прехода ѝ към неутрална по отношение на климата енергийна система. Основните предизвикателства пред развитието на гъвкавостта по отношение на търсенето включват липсата на координирана стратегия, обхващаща цялата енергийна система, включително отоплението и охлаждането, както и липсата на интелигентна измервателна инфраструктура. Подобряването на ефективността на системата за планиране и издаване на разрешения за възобновяеми енергийни източници, съхранение и мрежови конектори посредством гарантиране наличието на подходящ персонал със съответните умения на всички етапи от процесите на планиране и чрез рационализиране на цялостната рамка би могло да ускори широкомащабните начинания, като по този начин ускори екологичния преход.

| (33) | Потреблението на природен газ в Ирландия е намаляло с 0,2 % през периода между август 2022 г. и март 2023 г. в сравнение със средното потребление на газ за същия период през предходните пет години — това е доста под целта за намаляване от 15 %, определена в Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета (16). Въпреки че Ирландия отговаря на условията за освобождаване от тази цел, тя се насърчава да увеличи усилията си за временно намаляване на търсенето на газ до 31 март 2024 г. съгласно Регламент (ЕС) 2023/706 на Съвета (17). Мерките за енергийна ефективност ще играят ключова роля за намаляване на потреблението на енергия и спомагане за постигането на общата цел за Съюза за намаляване на нетните емисии на парникови газове с най-малко 55 %. Подобренията по отношение на енергията за жилищата, модернизирането и бързото внедряване на отопление от възобновяеми източници ще бъдат от ключово значение за постигането на целите в областта на климата. Въпреки амбициозните цели за модернизиране на еквивалента на 500 000 жилища, така че да постигнат оптимален енергиен рейтинг на сградите от B2, както и за инсталиране на 400 000 термопомпи в съществуващите жилища, за да се заменят по-старите, по-малко ефективни отоплителни системи до края на 2030 г., продължават да съществуват предизвикателства, дължащи се до голяма степен на недостига на квалифицирана работна ръка. Броят на превозните средства с нулеви емисии в ирландския автомобилен парк нараства бързо от много ниска база, но гъстотата на обществените станции за зареждане не успява да е в крак с развитието. Само около 100 километра железопътни линии са електрифицирани, което превръща Ирландия в страната от Съюза с най-нисък дял на електрифицираните железопътни линии. Освен това задръстванията по пътищата представляват голямо бреме по отношение на качеството на въздуха и времето на пътуващите до работното място. |
| --- | --- |

(33)

Потреблението на природен газ в Ирландия е намаляло с 0,2 % през периода между август 2022 г. и март 2023 г. в сравнение със средното потребление на газ за същия период през предходните пет години — това е доста под целта за намаляване от 15 %, определена в Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета (16). Въпреки че Ирландия отговаря на условията за освобождаване от тази цел, тя се насърчава да увеличи усилията си за временно намаляване на търсенето на газ до 31 март 2024 г. съгласно Регламент (ЕС) 2023/706 на Съвета (17). Мерките за енергийна ефективност ще играят ключова роля за намаляване на потреблението на енергия и спомагане за постигането на общата цел за Съюза за намаляване на нетните емисии на парникови газове с най-малко 55 %. Подобренията по отношение на енергията за жилищата, модернизирането и бързото внедряване на отопление от възобновяеми източници ще бъдат от ключово значение за постигането на целите в областта на климата. Въпреки амбициозните цели за модернизиране на еквивалента на 500 000 жилища, така че да постигнат оптимален енергиен рейтинг на сградите от B2, както и за инсталиране на 400 000 термопомпи в съществуващите жилища, за да се заменят по-старите, по-малко ефективни отоплителни системи до края на 2030 г., продължават да съществуват предизвикателства, дължащи се до голяма степен на недостига на квалифицирана работна ръка. Броят на превозните средства с нулеви емисии в ирландския автомобилен парк нараства бързо от много ниска база, но гъстотата на обществените станции за зареждане не успява да е в крак с развитието. Само около 100 километра железопътни линии са електрифицирани, което превръща Ирландия в страната от Съюза с най-нисък дял на електрифицираните железопътни линии. Освен това задръстванията по пътищата представляват голямо бреме по отношение на качеството на въздуха и времето на пътуващите до работното място.

| (34) | Недостигът на работна ръка и умения в сектори и професии, които са от ключово значение за екологичния преход, включително производството, разполагането и поддръжката на технологии с нулеви нетни емисии, създава пречки пред прехода към икономика с нулеви нетни емисии. Висококачествените системи за образование и обучение, които отговарят на променящите се нужди на пазара на труда, и целенасочените мерки за повишаване на квалификацията и за преквалификация са от ключово значение за намаляване на недостига на умения и насърчаване на приобщаването и пренасочването на работната сила. За да се отключи неоползотвореното предлагане на работна ръка, тези мерки трябва да бъдат достъпни, по-специално за физическите лица и в секторите и регионите, които са най-силно засегнати от екологичния преход. През 2022 г. в Ирландия беше докладван недостиг на работна ръка за 12 професии, изискващи специфични умения или знания за екологичния преход, включително специалисти в областта на опазването на околната среда, инженерни специалисти и електротехници. Освен това недостигът на работна ръка беше отчетен като фактор, ограничаващ производството в промишлеността (46,8 % от предприятията) и строителството (60,3 % от предприятията). |
| --- | --- |

(34)

Недостигът на работна ръка и умения в сектори и професии, които са от ключово значение за екологичния преход, включително производството, разполагането и поддръжката на технологии с нулеви нетни емисии, създава пречки пред прехода към икономика с нулеви нетни емисии. Висококачествените системи за образование и обучение, които отговарят на променящите се нужди на пазара на труда, и целенасочените мерки за повишаване на квалификацията и за преквалификация са от ключово значение за намаляване на недостига на умения и насърчаване на приобщаването и пренасочването на работната сила. За да се отключи неоползотвореното предлагане на работна ръка, тези мерки трябва да бъдат достъпни, по-специално за физическите лица и в секторите и регионите, които са най-силно засегнати от екологичния преход. През 2022 г. в Ирландия беше докладван недостиг на работна ръка за 12 професии, изискващи специфични умения или знания за екологичния преход, включително специалисти в областта на опазването на околната среда, инженерни специалисти и електротехници. Освен това недостигът на работна ръка беше отчетен като фактор, ограничаващ производството в промишлеността (46,8 % от предприятията) и строителството (60,3 % от предприятията).

| (35) | С оглед на оценката на Комисията Съветът разгледа програмата за стабилност за 2023 г., като становището му (18) е изразено в препоръка 1. |
| --- | --- |

(35)

С оглед на оценката на Комисията Съветът разгледа програмата за стабилност за 2023 г., като становището му (18) е изразено в препоръка 1.

| (36) | С оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките на държавите членки от еврозоната и колективния им принос за функционирането на Икономическия и паричен съюз, Съветът препоръча на държавите членки от еврозоната да предприемат действия, включително чрез своите планове за възстановяване и устойчивост, за: i) запазване на устойчивостта на обслужването на дълга и въздържане от широка подкрепа за съвкупното търсене през 2023 г., по-добро насочване на фискалните мерки, предприети за смекчаване на въздействието на високите цени на енергията, и обмисляне на подходящи начини за прекратяване на подкрепата при намаляване на натиска върху цените на енергията; ii) поддържане на високо равнище на публичните инвестиции и насърчаване на частните инвестиции в подкрепа на екологичния и цифровия преход; iii) подкрепа за промените в заплащането, които смекчават загубата на покупателна способност, като същевременно се ограничават вторичните ефекти върху инфлацията, допълнително подобряване на активните политики по заетостта и преодоляване на недостига на умения; iv) подобряване на бизнес средата и гарантиране, че енергийната подкрепа за дружествата е икономически ефективна, временна и насочена към жизнеспособни предприятия, както и че запазва стимулите за екологичния преход; и v) запазване на макрофинансовата стабилност и наблюдение на рисковете, като същевременно продължава работата по завършването на банковия съюз. За Ирландия препоръки 1, 2, 3 и 4 допринасят за изпълнението на първата, втората и третата препоръка, изложени в Препоръката от 2023 г. относно еврозоната, |
| --- | --- |

(36)

С оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките на държавите членки от еврозоната и колективния им принос за функционирането на Икономическия и паричен съюз, Съветът препоръча на държавите членки от еврозоната да предприемат действия, включително чрез своите планове за възстановяване и устойчивост, за: i) запазване на устойчивостта на обслужването на дълга и въздържане от широка подкрепа за съвкупното търсене през 2023 г., по-добро насочване на фискалните мерки, предприети за смекчаване на въздействието на високите цени на енергията, и обмисляне на подходящи начини за прекратяване на подкрепата при намаляване на натиска върху цените на енергията; ii) поддържане на високо равнище на публичните инвестиции и насърчаване на частните инвестиции в подкрепа на екологичния и цифровия преход; iii) подкрепа за промените в заплащането, които смекчават загубата на покупателна способност, като същевременно се ограничават вторичните ефекти върху инфлацията, допълнително подобряване на активните политики по заетостта и преодоляване на недостига на умения; iv) подобряване на бизнес средата и гарантиране, че енергийната подкрепа за дружествата е икономически ефективна, временна и насочена към жизнеспособни предприятия, както и че запазва стимулите за екологичния преход; и v) запазване на макрофинансовата стабилност и наблюдение на рисковете, като същевременно продължава работата по завършването на банковия съюз. За Ирландия препоръки 1, 2, 3 и 4 допринасят за изпълнението на първата, втората и третата препоръка, изложени в Препоръката от 2023 г. относно еврозоната,

ПРЕПОРЪЧВА на Ирландия да предприеме през 2023 и 2024 г. следните действия:

1.

За периода след 2024 г. да продължи да извършва инвестициите и реформите, водещи до по-висок устойчив растеж, и да запази разумна средносрочна фискална позиция.

Да гарантира фискалната устойчивост на държавната пенсионна система чрез уточняване на нейните механизми за финансиране.

2.

Да ускори значително изпълнението на своя план за възстановяване и устойчивост, включително като осигури достатъчно ресурси, и да завърши бързо допълнението и главата за REPowerEU с оглед незабавното започване на нейното изпълнение. Да пристъпи към бързо изпълнение на програмите по линия на политиката на сближаване при тясно взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост.

3.

Да засили инвестициите с цел ускоряване на кръговата икономика. Да развие допълнително както инфраструктурата за третиране на отпадъци, свързана с по-високите стъпала на йерархията на отпадъците, така и на икономическите инструменти за предотвратяване на отпадъците и увеличаване на повторно използваното, преработеното и рециклираното съдържание. Да разработи по-ефективна система за разделно събиране на рециклируеми отпадъци, включително биоразградими отпадъци. Да отклони отпадъците от депониране и изгаряне, по-специално пластмасовите и биологичните отпадъци. Да увеличи усилията за ускоряване на инвестициите в инфраструктурата за питейна вода и отпадъчни води.

4.

Да намали цялостната зависимост от изкопаеми горива. Да съсредоточи усилията върху подобряване на гъвкавостта на електроенергийната система и подобряване на интеграцията на енергийната система. Да изготви и прилага специална стратегия за разработване на реакция на потреблението и ускоряване на въвеждането на интелигентна измервателна инфраструктура и технологии за интелигентни електроенергийни мрежи. Да рационализира рамката за планиране и издаване на разрешения за възобновяеми енергийни източници, съхранение и мрежови връзки. Да реализира допълнителни мерки в подкрепа на енергийната ефективност в частните и публичните сгради, така че да се намалят сметките за енергия и разходите за енергийната система. Да ускори инсталирането на обществени станции за зареждане на превозни средства с нулеви емисии. Да увеличи усилията на политиката, насочени към предоставянето и придобиването на уменията и компетентностите, необходими за екологичния преход.

Съставено в Брюксел на 14 юли 2023 година.

За Съвета

Председател

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета от 12 февруари 2021 г. за създаване на Механизъм за възстановяване и устойчивост (ОВ L 57, 18.2.2021 г., стр. 17).

2

(3)  Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25).

3

(4)  Препоръка на Съвета от 16 май 2023 г. относно икономическата политика на еврозоната (ОВ C 180, 23.5.2023 г., стр. 1).

4

(5)  Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета от 27 февруари 2023 г. за изменение на Регламент (ЕС) 2021/241 във връзка с главите за REPowerEU в плановете за възстановяване и устойчивост и за изменение на регламенти (ЕС) No 1303/2013, (ЕС) 2021/1060 и (ЕС) 2021/1755 и Директива 2003/87/ЕО (ОВ L 63, 28.2.2023 г., стр. 1).

5

(6)  ST 11046/21; ST 11046/21 ADD 1.

6

(7)  Препоръка на Съвета от 18 юни 2021 г., съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност за 2021 г. на Ирландия (ОВ C 304, 29.7.2021 г., стр. 28).

7

(8)  Фискалната позиция се измерва с промяната в първичните разходи (без дискреционните мерки по отношение на приходите), като се изключват временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, но се включват разходите, финансирани с безвъзмездна подкрепа (безвъзмездни средства) по Механизма и с други фондове на Съюза — спрямо средносрочния потенциален растеж. За повече подробности вж. каре 1 във фискалните статистически таблици.

8

(9)  Другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, имаха неутрален принос от 0,0 процентни пункта от БВП.

9

(10)  Тази стойност представлява равнището на годишните бюджетни разходи за тези мерки, включително текущите приходи и разходи, както и когато е уместно — мерките за капиталови разходи.

10

(11)  Препоръка на Съвета 12 юли 2022 г. относно националната програма за реформи на Ирландия за 2022 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Ирландия за 2022 г. (ОВ C 334, 1.9.2022 г., стр. 52).

11

(12)  Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. средносрочният (среден за 10 години) потенциален растеж на производството на Ирландия, който се използва за измерване на фискалната позиция, се оценява на 12,3 % в номинално изражение.

12

(13)  Очаква се другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, да осигурят експанзионистичен принос от 0,1 процентни пункта от БВП.

13

(14)  Структурното салдо (салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и временните мерки), преизчислено от Комисията по общоприетата методика, сочи структурен дефицит от 0,9 % от БВП през 2023 г. и излишък от 0,1 % през 2024 г.

14

(15)  Нетните първични разходи се определят като разходите, финансирани на национално равнище, след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите и като се изключат разходите за лихви и разходите за циклична безработица.

15

(16)  Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета от 5 август 2022 г. относно координирани мерки за намаляване на търсенето на газ (ОВ L 206, 8.8.2022 г., стр. 1).

16

(17)  Регламент (ЕС) 2023/706 на Съвета от 30 март 2023 г. за изменение на Регламент (ЕС) 2022/1369 във връзка с продължаване на периода на намаляване на търсенето във връзка с мерките за намаляване на търсенето на газ, и за засилване на докладването и наблюдението на тяхното прилагане (ОВ L 93, 31.3.2023 г., стр. 1).

17

(18)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

18

---

| 1.9.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 312/67 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 312/67

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 14 юли 2023 година

относно националната програма за реформи на Гърция за 2023 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Гърция за 2023 г.

(2023/C 312/08)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,

като взе предвид Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета (3), с който бе създаден Механизмът за възстановяване и устойчивост („Механизмът“), влезе в сила на 19 февруари 2021 г. По Механизма се предоставя финансова подкрепа на държавите членки за осъществяването на реформи и инвестиции, водещи до фискален стимул, финансиран от Съюза. В съответствие с приоритетите на европейския семестър Механизмът допринася за икономическото и приобщаващото възстановяване и за осъществяването на устойчиви и стимулиращи растежа реформи и инвестиции, по-специално реформи и инвестиции за насърчаване на екологичния и цифровия преход и за укрепване на устойчивостта на икономиките на държавите членки. Механизмът също така спомага за укрепването на публичните финанси и стимулира растежа и създаването на работни места в средносрочен и дългосрочен план, подобрява териториалното сближаване в рамките на Съюза и подкрепя непрекъснатото прилагане на Европейския стълб на социалните права. Максималното финансово участие за държава членка в рамките на Механизма беше актуализирано на 30 юни 2022 г. в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕС) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета (3), с който бе създаден Механизмът за възстановяване и устойчивост („Механизмът“), влезе в сила на 19 февруари 2021 г. По Механизма се предоставя финансова подкрепа на държавите членки за осъществяването на реформи и инвестиции, водещи до фискален стимул, финансиран от Съюза. В съответствие с приоритетите на европейския семестър Механизмът допринася за икономическото и приобщаващото възстановяване и за осъществяването на устойчиви и стимулиращи растежа реформи и инвестиции, по-специално реформи и инвестиции за насърчаване на екологичния и цифровия преход и за укрепване на устойчивостта на икономиките на държавите членки. Механизмът също така спомага за укрепването на публичните финанси и стимулира растежа и създаването на работни места в средносрочен и дългосрочен план, подобрява териториалното сближаване в рамките на Съюза и подкрепя непрекъснатото прилагане на Европейския стълб на социалните права. Максималното финансово участие за държава членка в рамките на Механизма беше актуализирано на 30 юни 2022 г. в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕС) 2021/241.

| (2) | На 22 ноември 2022 г. Комисията прие годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2023 г. На 23 март 2023 г. Европейският съвет одобри приоритетите на годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., които са съсредоточени около четирите измерения на конкурентоспособната устойчивост. На 22 ноември 2022 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие и доклада за механизма за предупреждение за 2023 г., в който посочи Гърция като една от държавите членки, които може да бъдат засегнати или за които може да съществува риск да бъдат засегнати от дисбаланси, и за които ще е необходим задълбочен преглед. На същата дата Комисията също прие становище относно проекта на бюджетен план за 2023 г. на Гърция. Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната и предложение за съвместния доклад за заетостта за 2023 г., в който се анализира прилагането на насоките за заетостта и принципите на Европейския стълб на социалните права. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната (4) („Препоръка от 2023 г. относно еврозоната“) на 16 май 2023 г. и съвместния доклад за заетостта на 13 март 2023 г. |
| --- | --- |

(2)

На 22 ноември 2022 г. Комисията прие годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2023 г. На 23 март 2023 г. Европейският съвет одобри приоритетите на годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., които са съсредоточени около четирите измерения на конкурентоспособната устойчивост. На 22 ноември 2022 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие и доклада за механизма за предупреждение за 2023 г., в който посочи Гърция като една от държавите членки, които може да бъдат засегнати или за които може да съществува риск да бъдат засегнати от дисбаланси, и за които ще е необходим задълбочен преглед. На същата дата Комисията също прие становище относно проекта на бюджетен план за 2023 г. на Гърция. Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната и предложение за съвместния доклад за заетостта за 2023 г., в който се анализира прилагането на насоките за заетостта и принципите на Европейския стълб на социалните права. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната (4) („Препоръка от 2023 г. относно еврозоната“) на 16 май 2023 г. и съвместния доклад за заетостта на 13 март 2023 г.

| (3) | Въпреки че икономиките на Съюза показват забележителна устойчивост, геополитическият контекст продължава да оказва отрицателно въздействие. Като застава твърдо зад Украйна, Съюзът насочва своята програма за икономическа и социална политика към намаляване на отрицателното въздействие от енергийните сътресения върху уязвимите домакинства и предприятия в краткосрочен план и към запазване на усилията за осъществяване на екологичния и цифровия преход, подкрепа за устойчив и приобщаващ растеж, запазване на макроикономическата стабилност и повишаване на устойчивостта в средносрочен план. Той също така поставя особен акцент върху повишаването на конкурентоспособността и производителността на Съюза. |
| --- | --- |

(3)

Въпреки че икономиките на Съюза показват забележителна устойчивост, геополитическият контекст продължава да оказва отрицателно въздействие. Като застава твърдо зад Украйна, Съюзът насочва своята програма за икономическа и социална политика към намаляване на отрицателното въздействие от енергийните сътресения върху уязвимите домакинства и предприятия в краткосрочен план и към запазване на усилията за осъществяване на екологичния и цифровия преход, подкрепа за устойчив и приобщаващ растеж, запазване на макроикономическата стабилност и повишаване на устойчивостта в средносрочен план. Той също така поставя особен акцент върху повишаването на конкурентоспособността и производителността на Съюза.

| (4) | На 1 февруари 2023 г. Комисията публикува съобщение, озаглавено „Промишлен план на Зеления пакт за ерата на нулеви нетни емисии“ („промишлен план на Зеления пакт“). Целта на промишления план на Зеления пакт е засилване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии и подпомагане на бързия преход към неутралност по отношение на климата. Планът допълва текущите усилия в рамките на Европейския зелен пакт и REPowerEU. Той има за цел и да се осигури по-благоприятна среда за увеличаване на производствения капацитет на Съюза за технологиите и продуктите с нулеви нетни емисии, необходими за постигане на амбициозните цели на Съюза в областта на климата, и да се гарантира достъп до съответните суровини от критично значение, включително чрез диверсифициране на източниците, правилно използване на геоложките ресурси в държавите членки и максимално увеличаване на рециклирането на суровини. Промишленият план на Зеления пакт се основава на четири стълба: предвидима и опростена регулаторна среда, по-бърз достъп до финансиране, повишаване на уменията и отворена търговия за устойчиви вериги на доставки. На 16 март 2023 г. Комисията публикува ново съобщение, озаглавено „Дългосрочна конкурентоспособност на ЕС: перспективи след 2030 г.“, структурирано около девет взаимно подсилващи се движещи сили с цел да се работи за стимулираща растежа регулаторна рамка. В него се определят приоритети на политиката, насочени към активно осигуряване на структурни подобрения, добре насочени инвестиции и регулаторни мерки за дългосрочната конкурентоспособност на Съюза и неговите държави членки. Препоръките по-долу спомагат за изпълнението на тези приоритети. |
| --- | --- |

(4)

На 1 февруари 2023 г. Комисията публикува съобщение, озаглавено „Промишлен план на Зеления пакт за ерата на нулеви нетни емисии“ („промишлен план на Зеления пакт“). Целта на промишления план на Зеления пакт е засилване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии и подпомагане на бързия преход към неутралност по отношение на климата. Планът допълва текущите усилия в рамките на Европейския зелен пакт и REPowerEU. Той има за цел и да се осигури по-благоприятна среда за увеличаване на производствения капацитет на Съюза за технологиите и продуктите с нулеви нетни емисии, необходими за постигане на амбициозните цели на Съюза в областта на климата, и да се гарантира достъп до съответните суровини от критично значение, включително чрез диверсифициране на източниците, правилно използване на геоложките ресурси в държавите членки и максимално увеличаване на рециклирането на суровини. Промишленият план на Зеления пакт се основава на четири стълба: предвидима и опростена регулаторна среда, по-бърз достъп до финансиране, повишаване на уменията и отворена търговия за устойчиви вериги на доставки. На 16 март 2023 г. Комисията публикува ново съобщение, озаглавено „Дългосрочна конкурентоспособност на ЕС: перспективи след 2030 г.“, структурирано около девет взаимно подсилващи се движещи сили с цел да се работи за стимулираща растежа регулаторна рамка. В него се определят приоритети на политиката, насочени към активно осигуряване на структурни подобрения, добре насочени инвестиции и регулаторни мерки за дългосрочната конкурентоспособност на Съюза и неговите държави членки. Препоръките по-долу спомагат за изпълнението на тези приоритети.

| (5) | През 2023 г. европейският семестър за координация на икономическите политики продължава да се развива в съответствие с прилагането на Механизма. Пълното изпълнение на плановете за възстановяване и устойчивост продължава да е от съществено значение за изпълнението на приоритетите на политиката в рамките на европейския семестър, тъй като плановете обхващат всички или значителна част от съответните специфични за всяка държава препоръки, отправени през последните години. Специфичните за всяка държава препоръки за 2019 г., 2020 г. и 2022 г. продължават да бъдат еднакво актуални за плановете за възстановяване и устойчивост, преразгледани, актуализирани или изменени в съответствие с членове 14, 18 и 21 от Регламент (ЕС) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

През 2023 г. европейският семестър за координация на икономическите политики продължава да се развива в съответствие с прилагането на Механизма. Пълното изпълнение на плановете за възстановяване и устойчивост продължава да е от съществено значение за изпълнението на приоритетите на политиката в рамките на европейския семестър, тъй като плановете обхващат всички или значителна част от съответните специфични за всяка държава препоръки, отправени през последните години. Специфичните за всяка държава препоръки за 2019 г., 2020 г. и 2022 г. продължават да бъдат еднакво актуални за плановете за възстановяване и устойчивост, преразгледани, актуализирани или изменени в съответствие с членове 14, 18 и 21 от Регламент (ЕС) 2021/241.

| (6) | Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета (5) („Регламентът REPowerEU“), приет на 27 февруари 2023 г., има за цел бързото премахване на зависимостта на Съюза от вноса на руски изкопаеми горива. Това ще допринесе за енергийната сигурност и диверсификацията на енергийните доставки на Съюза, като същевременно ще увеличи използването на възобновяеми енергийни източници, капацитета за съхранение на енергия и енергийната ефективност. Регламентът REPowerEU дава възможност на държавите членки да добавят нова глава за REPowerEU към своите национални планове за възстановяване и устойчивост, за да финансират ключови реформи и инвестиции, които ще спомогнат за постигането на целите на REPowerEU. Тези реформи и инвестиции също така ще спомогнат за повишаване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии, както е посочено в промишления план на Зеления пакт, и за изпълнение на свързаните с енергетиката специфични за всяка държава препоръки, отправени към държавите членки през 2022 г. и когато е приложимо, през 2023 г. С Регламента REPowerEU се въвежда нова категория безвъзмездна финансова подкрепа, която се предоставя на държавите членки за финансиране на нови свързани с енергетиката реформи и инвестиции в рамките на техните планове за възстановяване и устойчивост. |
| --- | --- |

(6)

Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета (5) („Регламентът REPowerEU“), приет на 27 февруари 2023 г., има за цел бързото премахване на зависимостта на Съюза от вноса на руски изкопаеми горива. Това ще допринесе за енергийната сигурност и диверсификацията на енергийните доставки на Съюза, като същевременно ще увеличи използването на възобновяеми енергийни източници, капацитета за съхранение на енергия и енергийната ефективност. Регламентът REPowerEU дава възможност на държавите членки да добавят нова глава за REPowerEU към своите национални планове за възстановяване и устойчивост, за да финансират ключови реформи и инвестиции, които ще спомогнат за постигането на целите на REPowerEU. Тези реформи и инвестиции също така ще спомогнат за повишаване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии, както е посочено в промишления план на Зеления пакт, и за изпълнение на свързаните с енергетиката специфични за всяка държава препоръки, отправени към държавите членки през 2022 г. и когато е приложимо, през 2023 г. С Регламента REPowerEU се въвежда нова категория безвъзмездна финансова подкрепа, която се предоставя на държавите членки за финансиране на нови свързани с енергетиката реформи и инвестиции в рамките на техните планове за възстановяване и устойчивост.

| (7) | На 8 март 2023 г. Комисията прие съобщение, в което се предоставят насоки за фискалната политика за 2024 г. („съобщението от 8 март 2023 г.“). То има за цел да подпомогне изготвянето на програмите за стабилност и конвергенция на държавите членки и по този начин да се засили координацията на политиките. Комисията припомни, че общата клауза за дерогация от Пакта за стабилност и растеж ще бъде дезактивирана в края на 2023 г. Тя призова за фискални политики през периода 2023—2024 г., които осигуряват средносрочна устойчивост на обслужването на дълга и повишават потенциалния растеж по устойчив начин, и прикани държавите членки да определят в своите програми за стабилност и конвергенция за 2023 г. начина, по който фискалните им планове ще осигурят спазването на референтната стойност по Договора от 3 % от брутния вътрешен продукт (БВП), както и реалистичното и непрекъснато намаляване на дълга или запазването на благоразумно равнище на дълга в средносрочен план. Комисията прикани държавите членки също така постепенно да премахнат националните фискални мерки, въведени за защита на домакинствата и предприятията от енергийния ценови шок, като се започне с тези с най-слаба насоченост. Тя посочи, че ако мерките за подкрепа трябва да бъдат удължени поради подновен натиск върху цените на енергията, държавите членки следва да насочат много по-добре тези мерки към уязвимите домакинства и предприятия. Комисията заяви, че фискалните препоръки ще бъдат количествено определени и диференцирани. Освен това, както се предлага в съобщението на Комисията от 9 ноември 2022 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС, фискалните препоръки ще бъдат формулирани въз основа на нетните първични разходи. Комисията препоръча всички държави членки да продължат да защитават инвестициите, финансирани на национално равнище, и да гарантират ефективното използване на средствата по линия на Механизма и други фондове на Съюза, по-специално с оглед на екологичния и цифровия преход и целите по отношение на устойчивостта. Комисията посочи, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. в съответствие с действащите правни разпоредби. |
| --- | --- |

(7)

На 8 март 2023 г. Комисията прие съобщение, в което се предоставят насоки за фискалната политика за 2024 г. („съобщението от 8 март 2023 г.“). То има за цел да подпомогне изготвянето на програмите за стабилност и конвергенция на държавите членки и по този начин да се засили координацията на политиките. Комисията припомни, че общата клауза за дерогация от Пакта за стабилност и растеж ще бъде дезактивирана в края на 2023 г. Тя призова за фискални политики през периода 2023—2024 г., които осигуряват средносрочна устойчивост на обслужването на дълга и повишават потенциалния растеж по устойчив начин, и прикани държавите членки да определят в своите програми за стабилност и конвергенция за 2023 г. начина, по който фискалните им планове ще осигурят спазването на референтната стойност по Договора от 3 % от брутния вътрешен продукт (БВП), както и реалистичното и непрекъснато намаляване на дълга или запазването на благоразумно равнище на дълга в средносрочен план. Комисията прикани държавите членки също така постепенно да премахнат националните фискални мерки, въведени за защита на домакинствата и предприятията от енергийния ценови шок, като се започне с тези с най-слаба насоченост. Тя посочи, че ако мерките за подкрепа трябва да бъдат удължени поради подновен натиск върху цените на енергията, държавите членки следва да насочат много по-добре тези мерки към уязвимите домакинства и предприятия. Комисията заяви, че фискалните препоръки ще бъдат количествено определени и диференцирани. Освен това, както се предлага в съобщението на Комисията от 9 ноември 2022 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС, фискалните препоръки ще бъдат формулирани въз основа на нетните първични разходи. Комисията препоръча всички държави членки да продължат да защитават инвестициите, финансирани на национално равнище, и да гарантират ефективното използване на средствата по линия на Механизма и други фондове на Съюза, по-специално с оглед на екологичния и цифровия преход и целите по отношение на устойчивостта. Комисията посочи, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. в съответствие с действащите правни разпоредби.

| (8) | На 26 април 2023 г. Комисията представи законодателни предложения за извършване на цялостна реформа на правилата на Съюза за икономическо управление. Основната цел на предложенията е да се засили устойчивостта на обслужването на публичния дълг и да се насърчи устойчивият и приобщаващ растеж във всички държави членки чрез реформи и инвестиции. Предложенията на Комисията са насочени към подобряване на националната ангажираност, опростяване на рамката и преминаване към по-голям средносрочен фокус в съчетание с ефективно и по-последователно правоприлагане. Съгласно заключенията на Съвета от 14 март 2023 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС целта е законодателната работа да приключи през 2023 г. |
| --- | --- |

(8)

На 26 април 2023 г. Комисията представи законодателни предложения за извършване на цялостна реформа на правилата на Съюза за икономическо управление. Основната цел на предложенията е да се засили устойчивостта на обслужването на публичния дълг и да се насърчи устойчивият и приобщаващ растеж във всички държави членки чрез реформи и инвестиции. Предложенията на Комисията са насочени към подобряване на националната ангажираност, опростяване на рамката и преминаване към по-голям средносрочен фокус в съчетание с ефективно и по-последователно правоприлагане. Съгласно заключенията на Съвета от 14 март 2023 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС целта е законодателната работа да приключи през 2023 г.

| (9) | На 27 април 2021 г. Гърция представи на Комисията своя национален план за възстановяване и устойчивост в съответствие с член 18, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2021/241. Съгласно член 19 от Регламент (ЕС) 2021/241 Комисията оцени целесъобразността, ефективността, ефикасността и съгласуваността на плана за възстановяване и устойчивост в съответствие с насоките за оценка, съдържащи се в приложение V към посочения регламент. На 13 юли 2021 г. Съветът прие своето решение за изпълнение за одобряване на оценката на плана за възстановяване и устойчивост на Гърция (6). Отпускането на траншовете зависи от приемането на решение на Комисията в съответствие с член 24, параграф 5 от Регламент (ЕС) 2021/241, в което се посочва, че Гърция е изпълнила задоволително съответните ключови етапи и цели, определени в решението за изпълнение на Съвета. Задоволителното изпълнение предполага, че постигането на предходните ключови етапи и цели е запазено. |
| --- | --- |

(9)

На 27 април 2021 г. Гърция представи на Комисията своя национален план за възстановяване и устойчивост в съответствие с член 18, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2021/241. Съгласно член 19 от Регламент (ЕС) 2021/241 Комисията оцени целесъобразността, ефективността, ефикасността и съгласуваността на плана за възстановяване и устойчивост в съответствие с насоките за оценка, съдържащи се в приложение V към посочения регламент. На 13 юли 2021 г. Съветът прие своето решение за изпълнение за одобряване на оценката на плана за възстановяване и устойчивост на Гърция (6). Отпускането на траншовете зависи от приемането на решение на Комисията в съответствие с член 24, параграф 5 от Регламент (ЕС) 2021/241, в което се посочва, че Гърция е изпълнила задоволително съответните ключови етапи и цели, определени в решението за изпълнение на Съвета. Задоволителното изпълнение предполага, че постигането на предходните ключови етапи и цели е запазено.

| (10) | В съответствие с член 4, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1466/97 на 2 май 2023 г. Гърция представи своята национална програма за реформи за 2023 г., а на 29 април 2023 г. — програмата си за стабилност за 2023 г. Двете програми бяха оценени заедно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В съответствие с член 27 от Регламент (ЕС) 2021/241 националната програма за реформи за 2023 г. отразява също шестмесечното докладване на Гърция относно напредъка, постигнат при изпълнението на нейния план за възстановяване и устойчивост. |
| --- | --- |

(10)

В съответствие с член 4, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1466/97 на 2 май 2023 г. Гърция представи своята национална програма за реформи за 2023 г., а на 29 април 2023 г. — програмата си за стабилност за 2023 г. Двете програми бяха оценени заедно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В съответствие с член 27 от Регламент (ЕС) 2021/241 националната програма за реформи за 2023 г. отразява също шестмесечното докладване на Гърция относно напредъка, постигнат при изпълнението на нейния план за възстановяване и устойчивост.

| (11) | На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклада за Гърция за 2023 г. В него беше оценен напредъкът на Гърция в изпълнението на съответните специфични за държавата препоръки, приети от Съвета в периода 2019—2022 г., и беше направен преглед на изпълнението от страна на Гърция на плана за възстановяване и устойчивост. Въз основа на този анализ в доклада за държавата бяха посочени пропуски по отношение на предизвикателствата, които не са разгледани или са само частично разгледани в плана за възстановяване и устойчивост, както и по отношение на новите и нововъзникващите предизвикателства. В него бяха оценени също напредъкът на Гърция при прилагането на Европейския стълб на социалните права и постигането на водещите цели на Съюза в областта на заетостта, уменията и намаляването на бедността, както и напредъкът в постигането на целите на Обединените нации за устойчиво развитие. |
| --- | --- |

(11)

На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклада за Гърция за 2023 г. В него беше оценен напредъкът на Гърция в изпълнението на съответните специфични за държавата препоръки, приети от Съвета в периода 2019—2022 г., и беше направен преглед на изпълнението от страна на Гърция на плана за възстановяване и устойчивост. Въз основа на този анализ в доклада за държавата бяха посочени пропуски по отношение на предизвикателствата, които не са разгледани или са само частично разгледани в плана за възстановяване и устойчивост, както и по отношение на новите и нововъзникващите предизвикателства. В него бяха оценени също напредъкът на Гърция при прилагането на Европейския стълб на социалните права и постигането на водещите цели на Съюза в областта на заетостта, уменията и намаляването на бедността, както и напредъкът в постигането на целите на Обединените нации за устойчиво развитие.

| (12) | Комисията извърши задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 за Гърция и публикува резултатите от него на 24 май 2023 г. Комисията стигна до заключението, че в Гърция са налице прекомерни макроикономически дисбаланси. По-специално уязвимостите, свързани с високия държавен дълг и големия обем на необслужваните кредити в контекста на високата безработица, намаляват, но външната ѝ позиция се е влошила. Сериозно безпокойство поражда фактът, че независимо от възстановяването на приходите от туризма, дефицитът по текущата сметка се е увеличил значително през 2022 г., което се дължи и на рязкото покачване на цените на енергията в целия Съюз. Въпреки прогнозираното намаляване на дефицита по текущата сметка през тази и следващата година, се очаква той да остане доста над равнището, което е необходимо за осигуряване на трайно подобрение на нетната международна инвестиционна позиция. Независимо от факта, че съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП остава най-високото в Съюза, то се подобри значително през 2022 г., до голяма степен благодарение на силния ръст на номиналния БВП, и се очаква да намалее допълнително през 2023 г. и 2024 г. Необслужваните кредити отбелязаха рязък спад през миналата година в резултат на големите намаления през предходните години, но остават високи спрямо средното равнище за Съюза и продължават да оказват отрицателно влияние върху рентабилността и кредитния капацитет на банките, което от своя страна възпрепятства увеличаването на капитала и ръста на производителността на икономиката. Ответните действия на политиката допринесоха за преодоляване на дисбалансите, а изпълнението на плана за възстановяване и устойчивост представлява значителна възможност за отстраняване на оставащите структурни слабости. Необходими са повече усилия, по-специално за да се гарантира, че външните баланси следват тенденция на стабилно подобрение и че необслужваните кредити продължават да намаляват, включително чрез повишаване на ефективността на принудителното изпълнение по отношение на дълга и подобряване на вторичния пазар на необслужвани кредити. |
| --- | --- |

(12)

Комисията извърши задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 за Гърция и публикува резултатите от него на 24 май 2023 г. Комисията стигна до заключението, че в Гърция са налице прекомерни макроикономически дисбаланси. По-специално уязвимостите, свързани с високия държавен дълг и големия обем на необслужваните кредити в контекста на високата безработица, намаляват, но външната ѝ позиция се е влошила. Сериозно безпокойство поражда фактът, че независимо от възстановяването на приходите от туризма, дефицитът по текущата сметка се е увеличил значително през 2022 г., което се дължи и на рязкото покачване на цените на енергията в целия Съюз. Въпреки прогнозираното намаляване на дефицита по текущата сметка през тази и следващата година, се очаква той да остане доста над равнището, което е необходимо за осигуряване на трайно подобрение на нетната международна инвестиционна позиция. Независимо от факта, че съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП остава най-високото в Съюза, то се подобри значително през 2022 г., до голяма степен благодарение на силния ръст на номиналния БВП, и се очаква да намалее допълнително през 2023 г. и 2024 г. Необслужваните кредити отбелязаха рязък спад през миналата година в резултат на големите намаления през предходните години, но остават високи спрямо средното равнище за Съюза и продължават да оказват отрицателно влияние върху рентабилността и кредитния капацитет на банките, което от своя страна възпрепятства увеличаването на капитала и ръста на производителността на икономиката. Ответните действия на политиката допринесоха за преодоляване на дисбалансите, а изпълнението на плана за възстановяване и устойчивост представлява значителна възможност за отстраняване на оставащите структурни слабости. Необходими са повече усилия, по-специално за да се гарантира, че външните баланси следват тенденция на стабилно подобрение и че необслужваните кредити продължават да намаляват, включително чрез повишаване на ефективността на принудителното изпълнение по отношение на дълга и подобряване на вторичния пазар на необслужвани кредити.

| (13) | В съответствие с данни, потвърдени от Евростат, дефицитът по консолидирания държавен бюджет на Гърция е намалял от 7,1 % от БВП през 2021 г. до 2,3 % през 2022 г., а консолидираният държавен дълг е намалял от 194,6 % от БВП в края на 2021 г. до 171,3 % в края на 2022 г. |
| --- | --- |

(13)

В съответствие с данни, потвърдени от Евростат, дефицитът по консолидирания държавен бюджет на Гърция е намалял от 7,1 % от БВП през 2021 г. до 2,3 % през 2022 г., а консолидираният държавен дълг е намалял от 194,6 % от БВП в края на 2021 г. до 171,3 % в края на 2022 г.

| (14) | Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно от мерките на фискалната политика, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. През 2022 г. такива мерки на фискалната политика, водещи до увеличаване на разходите, включваха субсидии за електроенергия за домакинствата и предприятията, по-високи социални обезщетения за уязвимите домакинства. Разходите за тези мерки бяха частично компенсирани от нови данъци върху неочакваните печалби на производителите и доставчиците на енергия, а именно тавана на цените за производителите на електроенергия и извънредния налог върху производителите на електроенергия за периода от октомври 2021 г. до юни 2022 г. Комисията оценява нетните бюджетни разходи за тези мерки на 2,5 % от БВП през 2022 г. В същото време прогнозните разходи за временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, намаляха до 1,5 % от БВП през 2022 г. спрямо 6,5 % през 2021 г. |
| --- | --- |

(14)

Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно от мерките на фискалната политика, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. През 2022 г. такива мерки на фискалната политика, водещи до увеличаване на разходите, включваха субсидии за електроенергия за домакинствата и предприятията, по-високи социални обезщетения за уязвимите домакинства. Разходите за тези мерки бяха частично компенсирани от нови данъци върху неочакваните печалби на производителите и доставчиците на енергия, а именно тавана на цените за производителите на електроенергия и извънредния налог върху производителите на електроенергия за периода от октомври 2021 г. до юни 2022 г. Комисията оценява нетните бюджетни разходи за тези мерки на 2,5 % от БВП през 2022 г. В същото време прогнозните разходи за временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, намаляха до 1,5 % от БВП през 2022 г. спрямо 6,5 % през 2021 г.

| (15) | На 18 юни 2021 г. Съветът препоръча през 2022 г. Гърция (7) да използва Механизма за възстановяване и устойчивост за финансиране на допълнителни инвестиции в подкрепа на възстановяването, като същевременно провежда разумна фискална политика. Освен това Съветът препоръча на Гърция да запази инвестициите, финансирани на национално равнище. |
| --- | --- |

(15)

На 18 юни 2021 г. Съветът препоръча през 2022 г. Гърция (7) да използва Механизма за възстановяване и устойчивост за финансиране на допълнителни инвестиции в подкрепа на възстановяването, като същевременно провежда разумна фискална политика. Освен това Съветът препоръча на Гърция да запази инвестициите, финансирани на национално равнище.

| (16) | Според оценките на Комисията фискалната позиция (8) през 2022 г. е била подкрепяща — с равнище от -1,0 % от БВП. В съответствие с препоръката на Съвета Гърция продължи да подпомага възстановяването с инвестиции, които ще бъдат финансирани от Механизма. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, възлизаха на 2,1 % от БВП през 2022 г. (2,6 % от БВП през 2021 г.). Намалението на разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, през 2022 г. се дължи на постепенното приключване на предишния програмен период, като инвестиционните разходи през новия програмен период все още не са се увеличили. Инвестициите, финансирани на национално равнище, осигуриха експанзионистичен принос от 0,6 процентни пункта към фискалната позиция (9). Следователно Гърция е запазила инвестициите, финансирани на национално равнище, в съответствие с препоръката на Съвета. Същевременно ръстът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (без новите мерки по отношение на приходите) доведе до експанзионистичен принос в размер на 0,6 процентни пункта към фискалната позиция. Този значителен експанзионистичен принос включваше допълнителното въздействие на мерките на фискалната политика, предприети за намаляване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията (допълнителни нетни бюджетни разходи в размер на 2 % от БВП). Следователно Гърция е ограничила в достатъчна степен нарастването на текущите разходи, финансирани на национално равнище. |
| --- | --- |

(16)

Според оценките на Комисията фискалната позиция (8) през 2022 г. е била подкрепяща — с равнище от -1,0 % от БВП. В съответствие с препоръката на Съвета Гърция продължи да подпомага възстановяването с инвестиции, които ще бъдат финансирани от Механизма. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, възлизаха на 2,1 % от БВП през 2022 г. (2,6 % от БВП през 2021 г.). Намалението на разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, през 2022 г. се дължи на постепенното приключване на предишния програмен период, като инвестиционните разходи през новия програмен период все още не са се увеличили. Инвестициите, финансирани на национално равнище, осигуриха експанзионистичен принос от 0,6 процентни пункта към фискалната позиция (9). Следователно Гърция е запазила инвестициите, финансирани на национално равнище, в съответствие с препоръката на Съвета. Същевременно ръстът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (без новите мерки по отношение на приходите) доведе до експанзионистичен принос в размер на 0,6 процентни пункта към фискалната позиция. Този значителен експанзионистичен принос включваше допълнителното въздействие на мерките на фискалната политика, предприети за намаляване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията (допълнителни нетни бюджетни разходи в размер на 2 % от БВП). Следователно Гърция е ограничила в достатъчна степен нарастването на текущите разходи, финансирани на национално равнище.

| (17) | Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в програмата за стабилност за 2023 г. е в съответствие с прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. за 2023 г. и по-благоприятен след това. Правителството предвижда реалният БВП да нарасне с 2,3 % през 2023 г. и с 3 % през 2024 г. За сравнение, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-висок растеж на реалния БВП от 2,4 % през 2023 г. и по-нисък растеж от 1,9 % през 2024 г., главно поради разликите в допусканията относно инвестиционната активност и приноса на външния сектор. В програмата за стабилност за 2023 г. е прогнозиран по-висок принос от бруто образуване на основен капитал, особено през 2024 г., а Комисията очаква вносът на стоки да остане по-висок, отколкото в прогнозите на властите. |
| --- | --- |

(17)

Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в програмата за стабилност за 2023 г. е в съответствие с прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. за 2023 г. и по-благоприятен след това. Правителството предвижда реалният БВП да нарасне с 2,3 % през 2023 г. и с 3 % през 2024 г. За сравнение, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-висок растеж на реалния БВП от 2,4 % през 2023 г. и по-нисък растеж от 1,9 % през 2024 г., главно поради разликите в допусканията относно инвестиционната активност и приноса на външния сектор. В програмата за стабилност за 2023 г. е прогнозиран по-висок принос от бруто образуване на основен капитал, особено през 2024 г., а Комисията очаква вносът на стоки да остане по-висок, отколкото в прогнозите на властите.

| (18) | В своята програма за стабилност за 2023 г. правителството очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее до 1,8 % от БВП през 2023 г. Намалението през 2023 г. отразява главно постепенното премахване на фискалните мерки, свързани с пандемията, и намаляването на разходите за мерките, свързани с енергията, както и нарастващите приходи поради икономическия растеж. Според програма за стабилност за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да намалее от 171,3 % в края на 2022 г. до 162,6 % в края на 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 1,3 % от БВП за 2023 г. Тази стойност е по-ниска от дефицита, прогнозиран в програмата за стабилност за 2023 г., главно поради по-благоприятното развитие на данъчните основи, обусловено от макроикономическите допускания, в това число от структурата на растежа и от по-ниските разходи на социалния бюджет в съответствие със систематичното неусвояване на средства, наблюдавано през последните години. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-ниско съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 160,2 % в края на 2023 г. Разликата се дължи главно на по-висок ръст на номиналния БВП и в по-малка степен на по-нисък дефицит по консолидирания държавен бюджет, прогнозиран от Комисията. |
| --- | --- |

(18)

В своята програма за стабилност за 2023 г. правителството очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее до 1,8 % от БВП през 2023 г. Намалението през 2023 г. отразява главно постепенното премахване на фискалните мерки, свързани с пандемията, и намаляването на разходите за мерките, свързани с енергията, както и нарастващите приходи поради икономическия растеж. Според програма за стабилност за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да намалее от 171,3 % в края на 2022 г. до 162,6 % в края на 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 1,3 % от БВП за 2023 г. Тази стойност е по-ниска от дефицита, прогнозиран в програмата за стабилност за 2023 г., главно поради по-благоприятното развитие на данъчните основи, обусловено от макроикономическите допускания, в това число от структурата на растежа и от по-ниските разходи на социалния бюджет в съответствие със систематичното неусвояване на средства, наблюдавано през последните години. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-ниско съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 160,2 % в края на 2023 г. Разликата се дължи главно на по-висок ръст на номиналния БВП и в по-малка степен на по-нисък дефицит по консолидирания държавен бюджет, прогнозиран от Комисията.

| (19) | Салдото по консолидирания държавен бюджет през 2023 г. се очаква да продължи да се влияе от фискалните мерки, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. Те се състоят от мерки, които бяха продължени от 2022 г., по-специално субсидиите за електроенергия за домакинствата и предприятията. Разходите за тези мерки продължават да са частично компенсирани от данъци върху неочакваните печалби на доставчиците на енергия, а именно тавана на цените за производителите на електроенергия и солидарната вноска от рафинериите. Като се вземат предвид тези приходи, нетните бюджетни разходи за мерките за подкрепа в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. възлизат на 0,2 % от БВП през 2023 г. (10) Повечето мерки през 2023 г. не изглеждат насочени към най-уязвимите домакинства или предприятия и не запазват изцяло ценовия сигнал за намаляване на търсенето на енергия и повишаване на енергийната ефективност. В резултат на това в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. размерът на целевите мерки за подкрепа, който трябва да бъде взет предвид при оценката на спазването на препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. (11), се оценява на 0,1% от БВП през 2023 г. (спрямо 0,5% от БВП през 2022 г.). И накрая, салдото по консолидирания държавен бюджет за 2023 г. се очаква да се повлияе положително от постепенното премахване на временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, които са оценени на 1,5% от БВП. |
| --- | --- |

(19)

Салдото по консолидирания държавен бюджет през 2023 г. се очаква да продължи да се влияе от фискалните мерки, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. Те се състоят от мерки, които бяха продължени от 2022 г., по-специално субсидиите за електроенергия за домакинствата и предприятията. Разходите за тези мерки продължават да са частично компенсирани от данъци върху неочакваните печалби на доставчиците на енергия, а именно тавана на цените за производителите на електроенергия и солидарната вноска от рафинериите. Като се вземат предвид тези приходи, нетните бюджетни разходи за мерките за подкрепа в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. възлизат на 0,2 % от БВП през 2023 г. (10) Повечето мерки през 2023 г. не изглеждат насочени към най-уязвимите домакинства или предприятия и не запазват изцяло ценовия сигнал за намаляване на търсенето на енергия и повишаване на енергийната ефективност. В резултат на това в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. размерът на целевите мерки за подкрепа, който трябва да бъде взет предвид при оценката на спазването на препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. (11), се оценява на 0,1% от БВП през 2023 г. (спрямо 0,5% от БВП през 2022 г.). И накрая, салдото по консолидирания държавен бюджет за 2023 г. се очаква да се повлияе положително от постепенното премахване на временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, които са оценени на 1,5% от БВП.

| (20) | В препоръката си от 12 юли 2022 г. Съветът препоръча Гърция да гарантира през 2023 г. разумна фискална политика, по-специално като ограничи растежа на финансираните на национално равнище първични текущи разходи под средносрочния потенциален ръст на производството (12), като се вземе предвид продължаващата временна и целенасочена подкрепа за най-уязвимите на покачването на цените на енергията домакинства и предприятия и за хората, бягащи от Украйна. В същото време Гърция следва да има готовност да адаптира текущите разходи към променящата се ситуация. На Гърция се препоръча също да увеличи публичните инвестиции за екологичния и цифровия преход, както и за енергийната сигурност, като се вземе предвид инициативата REPowerEU, включително чрез използване на Механизма и други фондове на Съюза. |
| --- | --- |

(20)

В препоръката си от 12 юли 2022 г. Съветът препоръча Гърция да гарантира през 2023 г. разумна фискална политика, по-специално като ограничи растежа на финансираните на национално равнище първични текущи разходи под средносрочния потенциален ръст на производството (12), като се вземе предвид продължаващата временна и целенасочена подкрепа за най-уязвимите на покачването на цените на енергията домакинства и предприятия и за хората, бягащи от Украйна. В същото време Гърция следва да има готовност да адаптира текущите разходи към променящата се ситуация. На Гърция се препоръча също да увеличи публичните инвестиции за екологичния и цифровия преход, както и за енергийната сигурност, като се вземе предвид инициативата REPowerEU, включително чрез използване на Механизма и други фондове на Съюза.

| (21) | През 2023 г. в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда фискалната позиция да бъде до голяма степен неутрална (-0,2 % от БВП) в контекста на висока инфлация. Това се предхожда от експанзионистична фискална позиция през 2022 г. (-1,0% от БВП). Увеличението на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) през 2023 г. се очаква да осигури рестриктивен принос от 0,3 % от БВП към фискалната позиция. Следователно прогнозираният растеж на финансираните на национално равнище първични текущи разходи е в съответствие с препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. Прогнозираният рестриктивен принос на финансираните на национално равнище първични текущи разходи се дължи по същество на намалените разходи за (целенасочени и нецеленасочени) мерки за подкрепа за домакинствата и предприятията в отговор на повишаването на цените на енергията (с 2,3 % от БВП). Увеличаването на социалните разходи е основният фактор за увеличаването на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (без новите мерки по отношение на приходите). Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, възлизаха на 2,5 % от БВП през 2023 г., докато финансираните на национално равнище инвестиции осигуриха неутрален принос към фискалната позиция от 0,0 процентни пункта (13). Поради това Гърция планира да финансира допълнителни инвестиции чрез Механизма и други фондове на Съюза и се предвижда да запази финансираните на национално равнище инвестиции. Тя планира да финансира публични инвестиции за екологичния и цифровия преход и за енергийната сигурност, като инсталиране на 8 000 обществено достъпни станции за зареждане на електрически превозни средства в ключови градски и крайградски места, цифровизиране на държавната администрация и подобряване на електроенергийната взаимосвързаност на островите. |
| --- | --- |

(21)

През 2023 г. в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда фискалната позиция да бъде до голяма степен неутрална (-0,2 % от БВП) в контекста на висока инфлация. Това се предхожда от експанзионистична фискална позиция през 2022 г. (-1,0% от БВП). Увеличението на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) през 2023 г. се очаква да осигури рестриктивен принос от 0,3 % от БВП към фискалната позиция. Следователно прогнозираният растеж на финансираните на национално равнище първични текущи разходи е в съответствие с препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. Прогнозираният рестриктивен принос на финансираните на национално равнище първични текущи разходи се дължи по същество на намалените разходи за (целенасочени и нецеленасочени) мерки за подкрепа за домакинствата и предприятията в отговор на повишаването на цените на енергията (с 2,3 % от БВП). Увеличаването на социалните разходи е основният фактор за увеличаването на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (без новите мерки по отношение на приходите). Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, възлизаха на 2,5 % от БВП през 2023 г., докато финансираните на национално равнище инвестиции осигуриха неутрален принос към фискалната позиция от 0,0 процентни пункта (13). Поради това Гърция планира да финансира допълнителни инвестиции чрез Механизма и други фондове на Съюза и се предвижда да запази финансираните на национално равнище инвестиции. Тя планира да финансира публични инвестиции за екологичния и цифровия преход и за енергийната сигурност, като инсталиране на 8 000 обществено достъпни станции за зареждане на електрически превозни средства в ключови градски и крайградски места, цифровизиране на държавната администрация и подобряване на електроенергийната взаимосвързаност на островите.

| (22) | Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее до 0,8 % от БВП през 2024 г. Намалението през 2024 г. отразява главно постепенното премахване на оставащите енергийни и други мерки и увеличаването на приходите на фона на стабилния икономически растеж. Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да намалее до 150,8 % в края на 2024 г. Въз основа на мерките на политиката, известни към крайната дата на изготвяне на прогнозата, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 0,6 % от БВП през 2024 г. Този дефицит е по-нисък от прогнозирания в програмата за стабилност за 2023 г. главно поради допусканията относно изпълнението на социалния бюджет, най-вече поради по-ниските разходи за социални обезщетения и пенсии. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-високо съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 154,5 % в края на 2024 г. |
| --- | --- |

(22)

Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее до 0,8 % от БВП през 2024 г. Намалението през 2024 г. отразява главно постепенното премахване на оставащите енергийни и други мерки и увеличаването на приходите на фона на стабилния икономически растеж. Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да намалее до 150,8 % в края на 2024 г. Въз основа на мерките на политиката, известни към крайната дата на изготвяне на прогнозата, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 0,6 % от БВП през 2024 г. Този дефицит е по-нисък от прогнозирания в програмата за стабилност за 2023 г. главно поради допусканията относно изпълнението на социалния бюджет, най-вече поради по-ниските разходи за социални обезщетения и пенсии. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-високо съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 154,5 % в края на 2024 г.

| (23) | В програмата за стабилност за 2023 г. се предвижда постепенно премахване на всички мерки за енергийна подкрепа през 2024 г. Комисията приема също така, че през 2024 г. мерките за енергийна подкрепа ще бъдат напълно премахнати. Това се базира на допускането, че няма да има нови увеличения на цените на енергията. |
| --- | --- |

(23)

В програмата за стабилност за 2023 г. се предвижда постепенно премахване на всички мерки за енергийна подкрепа през 2024 г. Комисията приема също така, че през 2024 г. мерките за енергийна подкрепа ще бъдат напълно премахнати. Това се базира на допускането, че няма да има нови увеличения на цените на енергията.

| (24) | В Регламент (ЕО) No 1466/97 се призовава за годишно подобрение на структурното бюджетно салдо в посока постигане на средносрочната бюджетна цел с 0,5 % от БВП като референтна стойност (14). Като се вземат предвид съображенията за фискална устойчивост, според Комисията би било целесъобразно подобрение на структурното салдо от поне 0,3 % от БВП за 2024 г. За да се гарантира такова подобрение, и в съответствие с методиката на Комисията, нарастването на финансираните на национално равнище нетни първични разходи (15) през 2024 г. следва да не надвишава 2,6 %, както е отразено в настоящата препоръка. Това ще допринесе и за укрепване на външната позиция. В същото време оставащите мерки за енергийна подкрепа (които понастоящем Комисията оценява на 0,2 % от БВП през 2023 г.) следва постепенно да бъдат премахнати, ако развитието на енергийния пазар позволява това и като се започне от най-слабо насочените мерки, а свързаните с това икономии следва да бъдат използвани за намаляване на бюджетния дефицит. |
| --- | --- |

(24)

В Регламент (ЕО) No 1466/97 се призовава за годишно подобрение на структурното бюджетно салдо в посока постигане на средносрочната бюджетна цел с 0,5 % от БВП като референтна стойност (14). Като се вземат предвид съображенията за фискална устойчивост, според Комисията би било целесъобразно подобрение на структурното салдо от поне 0,3 % от БВП за 2024 г. За да се гарантира такова подобрение, и в съответствие с методиката на Комисията, нарастването на финансираните на национално равнище нетни първични разходи (15) през 2024 г. следва да не надвишава 2,6 %, както е отразено в настоящата препоръка. Това ще допринесе и за укрепване на външната позиция. В същото време оставащите мерки за енергийна подкрепа (които понастоящем Комисията оценява на 0,2 % от БВП през 2023 г.) следва постепенно да бъдат премахнати, ако развитието на енергийния пазар позволява това и като се започне от най-слабо насочените мерки, а свързаните с това икономии следва да бъдат използвани за намаляване на бюджетния дефицит.

| (25) | Ако се допусне, че политиките остават непроменени, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда нетните първични разходи, финансирани на национално равнище, да нараснат с 0,7 % през 2024 г., което е под препоръчания темп на растеж. Корекцията, предвидена в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г., е по-голяма от икономиите от пълното премахване на мерките за енергийна подкрепа. |
| --- | --- |

(25)

Ако се допусне, че политиките остават непроменени, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда нетните първични разходи, финансирани на национално равнище, да нараснат с 0,7 % през 2024 г., което е под препоръчания темп на растеж. Корекцията, предвидена в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г., е по-голяма от икономиите от пълното премахване на мерките за енергийна подкрепа.

| (26) | Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква публичните инвестиции да се увеличат от 4,8 % от БВП през 2023 г. до 5,4 % от БВП през 2024 г. По-високите инвестиции са резултат от малко по-ниските инвестиции, финансирани на национално равнище, и от по-високите инвестиции, финансирани от Съюза, а именно чрез Механизма. В програмата за стабилност за 2023 г. са посочени реформи и инвестиции, които се очаква да допринесат за фискалната устойчивост и за устойчивия и приобщаващ растеж. Тези реформи и инвестиции включват инвестиции с висока добавена стойност и структурни реформи, насочени към екологичния, цифровия и енергийния преход, които са част и от плана за възстановяване и устойчивост. |
| --- | --- |

(26)

Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква публичните инвестиции да се увеличат от 4,8 % от БВП през 2023 г. до 5,4 % от БВП през 2024 г. По-високите инвестиции са резултат от малко по-ниските инвестиции, финансирани на национално равнище, и от по-високите инвестиции, финансирани от Съюза, а именно чрез Механизма. В програмата за стабилност за 2023 г. са посочени реформи и инвестиции, които се очаква да допринесат за фискалната устойчивост и за устойчивия и приобщаващ растеж. Тези реформи и инвестиции включват инвестиции с висока добавена стойност и структурни реформи, насочени към екологичния, цифровия и енергийния преход, които са част и от плана за възстановяване и устойчивост.

| (27) | В програмата за стабилност за 2023 г. се очертава средносрочен фискален план до 2026 г. Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее до 0,5 % от БВП през 2025 г. и до 0,1 % до 2026 г. Следователно се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет да остане под 3,0 % от БВП през периода на програмата. Според програма за стабилност за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да намалее от 150,8 % в края на 2024 г. до 135,2 % в края на 2026 г. |
| --- | --- |

(27)

В програмата за стабилност за 2023 г. се очертава средносрочен фискален план до 2026 г. Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее до 0,5 % от БВП през 2025 г. и до 0,1 % до 2026 г. Следователно се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет да остане под 3,0 % от БВП през периода на програмата. Според програма за стабилност за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да намалее от 150,8 % в края на 2024 г. до 135,2 % в края на 2026 г.

| (28) | Въз основа на най-добрите практики и на реформите, предприети като част от плана за възстановяване и устойчивост, изменения в рамката на данъчната политика на Гърция биха могли да спомогнат за преодоляването на недостига на инвестиции. По-конкретно въвеждането на по-широка система за предварителни данъчни становища може да повиши правната сигурност за инвеститорите и да увеличат текущите усилия за опростяване на данъчната система. Едно преразглеждане на данъчната система може да способства и за разширяване на данъчната основа по отношение на самостоятелно заетите лица и да подкрепи инвестициите. Спазването на данъчното законодателство може да се подобри чрез по-широко прилагане на електронните разплащания и по-активно използване на информацията, произтичаща от електронните разплащания, като се имат предвид по-специално последните доказателства за нарастващо несъответствие между декларираните ниски доходи и очевидно бързо нарастващия оборот на самостоятелно заетите лица. Това може да се постигне, по-специално като се използва по-оптимално информацията, произтичаща от електронните разплащания, за целеви професии. Очаква се продължаващата цифрова трансформация на Независимия орган за публичните приходи да допринесе за тази цел. От съществено значение обаче е да се повиши допълнително оперативната автономност на органа по отношение на управлението на човешките ресурси и ИТ инфраструктурата предвид продължаващите предизвикателства пред данъчните системи в световен мащаб. |
| --- | --- |

(28)

Въз основа на най-добрите практики и на реформите, предприети като част от плана за възстановяване и устойчивост, изменения в рамката на данъчната политика на Гърция биха могли да спомогнат за преодоляването на недостига на инвестиции. По-конкретно въвеждането на по-широка система за предварителни данъчни становища може да повиши правната сигурност за инвеститорите и да увеличат текущите усилия за опростяване на данъчната система. Едно преразглеждане на данъчната система може да способства и за разширяване на данъчната основа по отношение на самостоятелно заетите лица и да подкрепи инвестициите. Спазването на данъчното законодателство може да се подобри чрез по-широко прилагане на електронните разплащания и по-активно използване на информацията, произтичаща от електронните разплащания, като се имат предвид по-специално последните доказателства за нарастващо несъответствие между декларираните ниски доходи и очевидно бързо нарастващия оборот на самостоятелно заетите лица. Това може да се постигне, по-специално като се използва по-оптимално информацията, произтичаща от електронните разплащания, за целеви професии. Очаква се продължаващата цифрова трансформация на Независимия орган за публичните приходи да допринесе за тази цел. От съществено значение обаче е да се повиши допълнително оперативната автономност на органа по отношение на управлението на човешките ресурси и ИТ инфраструктурата предвид продължаващите предизвикателства пред данъчните системи в световен мащаб.

| (29) | Гърция продължи да предприема стъпки за модернизиране на публичната си администрация, но цялостните ѝ резултати остават относително ниски. След значителна корекция след 2010 г. размерът на публичната администрация и разходите за нея бяха до голяма степен приведени в съответствие със средните за Съюза. Разходите за възнаграждения в Гърция останаха стабилни през 2022 г. в размер на 10,8 % от БВП, което е малко над средното за Съюза (10,2 % от БВП). Гарантирането на по-нататъшно прилагане на единната скала на възнагражденията при запазване на настоящия брой на персонала чрез непрекъснато прилагане на правилото за наемане на нов служител само при напускането на друг и на тавана за срочно наетите служители, въведен през 2022 г., ще бъде от ключово значение за запазването на тези постижения. Планът за възстановяване и устойчивост съдържа мерки за подобряване на ефективността на публичната администрация със специален акцент върху подобряването на предлаганите от нея цифрови услуги. В същото време привличането и поддържането на висококвалифициран персонал продължава да бъде предизвикателство. Това може да се преодолее по структурен начин чрез специални/допълнителни скали на възнагражденията за специфични звена или органи, както и чрез добре определена система от надбавки, въведена като неразделна част от новата система за управление на човешките ресурси, като същевременно се запазят целостта на единната скала на възнагражденията и общият размер на разходите за възнаграждения. |
| --- | --- |

(29)

Гърция продължи да предприема стъпки за модернизиране на публичната си администрация, но цялостните ѝ резултати остават относително ниски. След значителна корекция след 2010 г. размерът на публичната администрация и разходите за нея бяха до голяма степен приведени в съответствие със средните за Съюза. Разходите за възнаграждения в Гърция останаха стабилни през 2022 г. в размер на 10,8 % от БВП, което е малко над средното за Съюза (10,2 % от БВП). Гарантирането на по-нататъшно прилагане на единната скала на възнагражденията при запазване на настоящия брой на персонала чрез непрекъснато прилагане на правилото за наемане на нов служител само при напускането на друг и на тавана за срочно наетите служители, въведен през 2022 г., ще бъде от ключово значение за запазването на тези постижения. Планът за възстановяване и устойчивост съдържа мерки за подобряване на ефективността на публичната администрация със специален акцент върху подобряването на предлаганите от нея цифрови услуги. В същото време привличането и поддържането на висококвалифициран персонал продължава да бъде предизвикателство. Това може да се преодолее по структурен начин чрез специални/допълнителни скали на възнагражденията за специфични звена или органи, както и чрез добре определена система от надбавки, въведена като неразделна част от новата система за управление на човешките ресурси, като същевременно се запазят целостта на единната скала на възнагражденията и общият размер на разходите за възнаграждения.

| (30) | В съответствие с член 19, параграф 3, буква б) от Регламент (ЕС) 2021/241 и критерий 2.2 от приложение V към него планът за възстановяване и устойчивост включва широк набор от взаимно подсилващи се реформи и инвестиции, които трябва да бъдат изпълнени до 2026 г. Изпълнението на плана за възстановяване и устойчивост на Гърция е в достатъчно напреднала фаза. В бъдеще ще бъде важно да се запази темпът на изпълнението. Гърция подаде три искания за плащане (16) за безвъзмездна финансова подкрепа и две искания за плащане за подкрепа под формата на заем, съответстващи на 85 ключови етапа и цели в плана. Към днешна дата на Гърция са изплатени общо 7 126 милиона евро (17). В съответствие с член 14, параграф 6 от Регламент (ЕС) 2021/241 на 29 март 2023 г. Гърция изрази намерението си да поиска 5 000 милиона евро допълнителна подкрепа под формата на заем по линия на Механизма. Гърция започна убедително изпълнението на своя план и създаде система за управление и контрол за наблюдение и координиране на навременното приключване на реформите и инвестициите. Занапред ще бъде важно да се поддържат и засилят тези усилия, като се има предвид значителният брой реформи и инвестиции, чието изпълнение е планирано, по-специално тъй като за завършването на редица реформи и инвестиции ще е необходим своевременен напредък по различни подготвителни стъпки, включително процедури за възлагане на обществени поръчки. Продължаването на изпълнението на плана зависи от административния капацитет и от капацитета за изпълнение на определените органи по изпълнението, в това число на регионалната и местната администрация. Бързото включване на новата глава за REPowerEU в плана за възстановяване и устойчивост ще позволи да бъдат финансирани допълнителни реформи и инвестиции в подкрепа на стратегическите цели на Гърция в областта на енергетиката и екологичния преход. Системното и ефективно участие на местните и регионалните власти, социалните партньори и други съответни заинтересовани страни продължава да бъде важно за успешното изпълнение на плана за възстановяване и устойчивост, както и на други икономически политики и политики в областта на заетостта, които излизат извън рамките на този план, за да се гарантира широка ангажираност с цялостната програма на политиката. |
| --- | --- |

(30)

В съответствие с член 19, параграф 3, буква б) от Регламент (ЕС) 2021/241 и критерий 2.2 от приложение V към него планът за възстановяване и устойчивост включва широк набор от взаимно подсилващи се реформи и инвестиции, които трябва да бъдат изпълнени до 2026 г. Изпълнението на плана за възстановяване и устойчивост на Гърция е в достатъчно напреднала фаза. В бъдеще ще бъде важно да се запази темпът на изпълнението. Гърция подаде три искания за плащане (16) за безвъзмездна финансова подкрепа и две искания за плащане за подкрепа под формата на заем, съответстващи на 85 ключови етапа и цели в плана. Към днешна дата на Гърция са изплатени общо 7 126 милиона евро (17). В съответствие с член 14, параграф 6 от Регламент (ЕС) 2021/241 на 29 март 2023 г. Гърция изрази намерението си да поиска 5 000 милиона евро допълнителна подкрепа под формата на заем по линия на Механизма. Гърция започна убедително изпълнението на своя план и създаде система за управление и контрол за наблюдение и координиране на навременното приключване на реформите и инвестициите. Занапред ще бъде важно да се поддържат и засилят тези усилия, като се има предвид значителният брой реформи и инвестиции, чието изпълнение е планирано, по-специално тъй като за завършването на редица реформи и инвестиции ще е необходим своевременен напредък по различни подготвителни стъпки, включително процедури за възлагане на обществени поръчки. Продължаването на изпълнението на плана зависи от административния капацитет и от капацитета за изпълнение на определените органи по изпълнението, в това число на регионалната и местната администрация. Бързото включване на новата глава за REPowerEU в плана за възстановяване и устойчивост ще позволи да бъдат финансирани допълнителни реформи и инвестиции в подкрепа на стратегическите цели на Гърция в областта на енергетиката и екологичния преход. Системното и ефективно участие на местните и регионалните власти, социалните партньори и други съответни заинтересовани страни продължава да бъде важно за успешното изпълнение на плана за възстановяване и устойчивост, както и на други икономически политики и политики в областта на заетостта, които излизат извън рамките на този план, за да се гарантира широка ангажираност с цялостната програма на политиката.

| (31) | През 2022 г. Комисията одобри всички програмни документи на Гърция в областта на политиката на сближаване. Бързото изпълнение на програмите по линия на политиката на сближаване при взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост, включително главата за REPowerEU, е от ключово значение за постигане на екологичния и цифровия преход, за повишаване на икономическата и социалната устойчивост и за осигуряване на балансирано териториално развитие в Гърция. |
| --- | --- |

(31)

През 2022 г. Комисията одобри всички програмни документи на Гърция в областта на политиката на сближаване. Бързото изпълнение на програмите по линия на политиката на сближаване при взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост, включително главата за REPowerEU, е от ключово значение за постигане на екологичния и цифровия преход, за повишаване на икономическата и социалната устойчивост и за осигуряване на балансирано териториално развитие в Гърция.

| (32) | Освен икономическите и социалните предизвикателства, разгледани в плана за възстановяване и устойчивост и програмите по линия на политиката на сближаване, Гърция е изправена пред редица допълнителни предизвикателства, свързани със здравеопазването и дългосрочните грижи, изготвянето на кадастрални карти, енергийната политика и екологичния преход. |
| --- | --- |

(32)

Освен икономическите и социалните предизвикателства, разгледани в плана за възстановяване и устойчивост и програмите по линия на политиката на сближаване, Гърция е изправена пред редица допълнителни предизвикателства, свързани със здравеопазването и дългосрочните грижи, изготвянето на кадастрални карти, енергийната политика и екологичния преход.

| (33) | Публичните разходи за здравеопазване са под средните за Съюза, докато преките плащания от пациентите в Гърция са вторите по големина в Съюза като дял от БВП. Системата за здравеопазване продължава да е ориентирана към болниците, като разходите за лечебни грижи са съсредоточени върху хоспитализацията. Освен това Гърция е на първо място сред всички държави членки по публични разходи за лекарства като дял от БВП. Публичните разходи за дългосрочни грижи и здравна профилактика са значително под средните за Съюза и не съществува цялостна национална стратегия за дългосрочните грижи. С цел да се справи с това, Гърция прилага новоприета система за първични здравни грижи, за да се намали зависимостта от болничните грижи и да се повиши ефективността на достъпа до стоки и услуги в областта на здравните грижи. Пълното осъществяване на реформата в областта на първичните здравни грижи е възпрепятствано от недостига на семейни лекари. Броят на семейните лекари не е достатъчен, за да се обхване цялото население. За пълното въвеждане на ефективна и цялостна система, основана на издаване на направления за достъп до лекар специалист, която съгласно законодателството трябва да започне да функционира от 1 септември 2023 г., ще е необходимо достатъчно покритие. За тази цел по-големите стимули за увеличаване на броя на семейните лекари, за да се постигне пълно покритие и регистрация на населението, ще бъдат от ключово значение за осигуряването на адекватен и равен достъп до здравеопазване за населението. |
| --- | --- |

(33)

Публичните разходи за здравеопазване са под средните за Съюза, докато преките плащания от пациентите в Гърция са вторите по големина в Съюза като дял от БВП. Системата за здравеопазване продължава да е ориентирана към болниците, като разходите за лечебни грижи са съсредоточени върху хоспитализацията. Освен това Гърция е на първо място сред всички държави членки по публични разходи за лекарства като дял от БВП. Публичните разходи за дългосрочни грижи и здравна профилактика са значително под средните за Съюза и не съществува цялостна национална стратегия за дългосрочните грижи. С цел да се справи с това, Гърция прилага новоприета система за първични здравни грижи, за да се намали зависимостта от болничните грижи и да се повиши ефективността на достъпа до стоки и услуги в областта на здравните грижи. Пълното осъществяване на реформата в областта на първичните здравни грижи е възпрепятствано от недостига на семейни лекари. Броят на семейните лекари не е достатъчен, за да се обхване цялото население. За пълното въвеждане на ефективна и цялостна система, основана на издаване на направления за достъп до лекар специалист, която съгласно законодателството трябва да започне да функционира от 1 септември 2023 г., ще е необходимо достатъчно покритие. За тази цел по-големите стимули за увеличаване на броя на семейните лекари, за да се постигне пълно покритие и регистрация на населението, ще бъдат от ключово значение за осигуряването на адекватен и равен достъп до здравеопазване за населението.

| (34) | Завършването на националния кадастър — дългогодишен проект — допълнително ще подобри бизнес климата в Гърция. До края на май 2023 г. беше завършено изготвянето на 72 % от кадастралните карти и бяха събрани и в момента се обработват данни във връзка с допълнителни 25 % от правата на собственост. Очаква се обработването на събраните данни за правата да приключи до края на 2023 г., с което кадастърът ще бъде завършен до края на годината. Във връзка с преминаването към новата Агенция „Кадастър на Гърция“ са открити и работят 12 кадастрални служби и 49 клона. Агенцията по кадастъра на Гърция планира да цифровизира напълно услугите за гражданите, а по линия на Механизма се осигурява подкрепа за цифровизирането на всички регистрации и нотариални актове, свързани с права на собственост, които в момента са на хартиен носител. |
| --- | --- |

(34)

Завършването на националния кадастър — дългогодишен проект — допълнително ще подобри бизнес климата в Гърция. До края на май 2023 г. беше завършено изготвянето на 72 % от кадастралните карти и бяха събрани и в момента се обработват данни във връзка с допълнителни 25 % от правата на собственост. Очаква се обработването на събраните данни за правата да приключи до края на 2023 г., с което кадастърът ще бъде завършен до края на годината. Във връзка с преминаването към новата Агенция „Кадастър на Гърция“ са открити и работят 12 кадастрални служби и 49 клона. Агенцията по кадастъра на Гърция планира да цифровизира напълно услугите за гражданите, а по линия на Механизма се осигурява подкрепа за цифровизирането на всички регистрации и нотариални актове, свързани с права на собственост, които в момента са на хартиен носител.

| (35) | Въпреки положените от Гърция усилия, също така в контекста на енергийната криза, страната продължава да е силно зависима от изкопаемите горива, като през 2021 г. нефтът и природният газ съставляват съответно 52 % и 24 % от нейния енергиен микс. За да се ускорят усилията за декарбонизация, може да продължи осъществяването на редица мерки, с които се надграждат и надхвърлят инвестициите и реформите, съставляващи част от плана за възстановяване и устойчивост на Гърция. Гърция може да ускори разширяването на енергията от възобновяеми източници чрез създаване и завършване на правните рамки за насърчаване на изграждането на инфраструктура за водород от възобновяеми източници и за вятърна енергия в морето. Необходими са допълнителни усилия за ускоряване на разработването на законодателна и регулаторна рамка за биометана и за превръщане на наличния потенциал за производство на устойчив биометан в действителен производствен капацитет, за да се компенсира вносът на природен газ. |
| --- | --- |

(35)

Въпреки положените от Гърция усилия, също така в контекста на енергийната криза, страната продължава да е силно зависима от изкопаемите горива, като през 2021 г. нефтът и природният газ съставляват съответно 52 % и 24 % от нейния енергиен микс. За да се ускорят усилията за декарбонизация, може да продължи осъществяването на редица мерки, с които се надграждат и надхвърлят инвестициите и реформите, съставляващи част от плана за възстановяване и устойчивост на Гърция. Гърция може да ускори разширяването на енергията от възобновяеми източници чрез създаване и завършване на правните рамки за насърчаване на изграждането на инфраструктура за водород от възобновяеми източници и за вятърна енергия в морето. Необходими са допълнителни усилия за ускоряване на разработването на законодателна и регулаторна рамка за биометана и за превръщане на наличния потенциал за производство на устойчив биометан в действителен производствен капацитет, за да се компенсира вносът на природен газ.

| (36) | С увеличаването на интегрирането на възобновяеми енергийни източници допълнителните инвестиции за разширяване на капацитета за съхранение и на капацитета на мрежата ще бъдат от съществено значение за запазване на баланса на електроенергийната мрежа. Общите схеми за възнаграждение и популяризирането на системите след измервателния уред могат да бъдат важни инструменти за насърчаване на навременното и жизнеспособно разширяване на капацитета за съхранение. За да се избегне необходимостта от ограничаване на възобновяемите енергийни източници, може да се изградят допълнителни междусистемни връзки за пренос на електроенергия със съседните държави. По отношение на по-нататъшното внедряване на възобновяеми енергийни източници ще бъде важно да се приложи изцяло новата правна рамка, приета през 2022 г., с която се опростява и ускорява процесът на лицензиране на проекти за възобновяема енергия и съхранение. Освен това насърчаването на схеми за собствено потребление, в това число по-голямата подкрепа за инсталиране на слънчеви фотоволтаични системи с батерии, и енергийните общности могат да помогнат за повишаване на социалната приемливост на внедряването на възобновяеми енергийни източници. |
| --- | --- |

(36)

С увеличаването на интегрирането на възобновяеми енергийни източници допълнителните инвестиции за разширяване на капацитета за съхранение и на капацитета на мрежата ще бъдат от съществено значение за запазване на баланса на електроенергийната мрежа. Общите схеми за възнаграждение и популяризирането на системите след измервателния уред могат да бъдат важни инструменти за насърчаване на навременното и жизнеспособно разширяване на капацитета за съхранение. За да се избегне необходимостта от ограничаване на възобновяемите енергийни източници, може да се изградят допълнителни междусистемни връзки за пренос на електроенергия със съседните държави. По отношение на по-нататъшното внедряване на възобновяеми енергийни източници ще бъде важно да се приложи изцяло новата правна рамка, приета през 2022 г., с която се опростява и ускорява процесът на лицензиране на проекти за възобновяема енергия и съхранение. Освен това насърчаването на схеми за собствено потребление, в това число по-голямата подкрепа за инсталиране на слънчеви фотоволтаични системи с батерии, и енергийните общности могат да помогнат за повишаване на социалната приемливост на внедряването на възобновяеми енергийни източници.

| (37) | Гърция може също да разшири обхвата и амбицията на съществуващите мерки за икономия на енергия и да намали високото равнище на енергийна бедност. Потреблението на природен газ в Гърция е намаляло с 22 % през периода между август 2022 г. и март 2023 г. в сравнение със средното потребление на газ за същия период през предходните пет години — това надхвърля целта за намаляване от 15 %, определена в Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета (18). Гърция може да продължи да полага усилия за временно намаляване на търсенето на газ до 31 март 2024 г. съгласно Регламент (ЕС) 2023/706 на Съвета (19). |
| --- | --- |

(37)

Гърция може също да разшири обхвата и амбицията на съществуващите мерки за икономия на енергия и да намали високото равнище на енергийна бедност. Потреблението на природен газ в Гърция е намаляло с 22 % през периода между август 2022 г. и март 2023 г. в сравнение със средното потребление на газ за същия период през предходните пет години — това надхвърля целта за намаляване от 15 %, определена в Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета (18). Гърция може да продължи да полага усилия за временно намаляване на търсенето на газ до 31 март 2024 г. съгласно Регламент (ЕС) 2023/706 на Съвета (19).

| (38) | Въвеждането на нови финансови инструменти, като например търгове за енергийна ефективност, може да насочи по по-ефективен начин съществуващите програми за подпомагане на санирането към домакинствата в положение на енергийна бедност. Делът на интелигентните уреди за отчитане на консумацията в Гърция е доста по-нисък от средния за Съюза (3 % в сравнение с 54 % по данни за 2021 г.) и може да се увеличи, тъй като позволява на потребителите да участват активно на пазара и да подкрепят реакцията от страна на търсенето. Освен това в специфични сектори, като секторите на транспорта и водите, съществуват значителни възможности за икономия на енергия, тъй като те продължават да са силно зависими от нефта. |
| --- | --- |

(38)

Въвеждането на нови финансови инструменти, като например търгове за енергийна ефективност, може да насочи по по-ефективен начин съществуващите програми за подпомагане на санирането към домакинствата в положение на енергийна бедност. Делът на интелигентните уреди за отчитане на консумацията в Гърция е доста по-нисък от средния за Съюза (3 % в сравнение с 54 % по данни за 2021 г.) и може да се увеличи, тъй като позволява на потребителите да участват активно на пазара и да подкрепят реакцията от страна на търсенето. Освен това в специфични сектори, като секторите на транспорта и водите, съществуват значителни възможности за икономия на енергия, тъй като те продължават да са силно зависими от нефта.

| (39) | Недостигът на работна ръка и умения в сектори и професии, които са от ключово значение за екологичния преход, в това число производство, внедряване и поддръжка на технологии с нулеви нетни емисии, създава пречки пред прехода към икономика с нулеви нетни емисии. Висококачествените системи за образование и обучение, които отговарят на променящите се нужди на пазара на труда, и целенасочените мерки за повишаване на квалификацията и за преквалификация са от ключово значение за намаляване на недостига на умения и насърчаване на приобщаването и пренасочването на работната сила. За да се отключи неоползотвореното предлагане на работна ръка, тези мерки трябва да бъдат достъпни, по-специално за физическите лица и в секторите и регионите, които са най-силно засегнати от екологичния преход. В Гърция недостигът на зелени умения понастоящем е най-очевиден в сектора на строителството, който е много важен за екологичния преход, и за специфични технически професии. И накрая, продължават да съществуват възможности за по-нататъшни действия за увеличаване на пригодността за заетост на младите хора и жените. Увеличаването на административния капацитет на публичните служби по заетостта, като същевременно се разшири използването на индивидуализирания подход към търсещите работа лица, има потенциала да увеличи заетостта сред тези групи и да помогне за плавен и справедлив преход. |
| --- | --- |

(39)

Недостигът на работна ръка и умения в сектори и професии, които са от ключово значение за екологичния преход, в това число производство, внедряване и поддръжка на технологии с нулеви нетни емисии, създава пречки пред прехода към икономика с нулеви нетни емисии. Висококачествените системи за образование и обучение, които отговарят на променящите се нужди на пазара на труда, и целенасочените мерки за повишаване на квалификацията и за преквалификация са от ключово значение за намаляване на недостига на умения и насърчаване на приобщаването и пренасочването на работната сила. За да се отключи неоползотвореното предлагане на работна ръка, тези мерки трябва да бъдат достъпни, по-специално за физическите лица и в секторите и регионите, които са най-силно засегнати от екологичния преход. В Гърция недостигът на зелени умения понастоящем е най-очевиден в сектора на строителството, който е много важен за екологичния преход, и за специфични технически професии. И накрая, продължават да съществуват възможности за по-нататъшни действия за увеличаване на пригодността за заетост на младите хора и жените. Увеличаването на административния капацитет на публичните служби по заетостта, като същевременно се разшири използването на индивидуализирания подход към търсещите работа лица, има потенциала да увеличи заетостта сред тези групи и да помогне за плавен и справедлив преход.

| (40) | С оглед на оценката на Комисията Съветът разгледа програмата за стабилност за 2023 г., като становището му (20) е изразено в препоръка 1. |
| --- | --- |

(40)

С оглед на оценката на Комисията Съветът разгледа програмата за стабилност за 2023 г., като становището му (20) е изразено в препоръка 1.

| (41) | С оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките на държавите членки от еврозоната и колективния им принос за функционирането на Икономическия и паричен съюз, Съветът препоръча на държавите членки от еврозоната да предприемат действия, включително чрез своите планове за възстановяване и устойчивост, за: i) запазване на устойчивостта на обслужването на дълга и въздържане от широка подкрепа за съвкупното търсене през 2023 г., по-добро насочване на фискалните мерки, предприети за смекчаване на въздействието на високите цени на енергията, и обмисляне на подходящи начини за прекратяване на подкрепата при намаляване на натиска върху цените на енергията; ii) поддържане на високо равнище на публичните инвестиции и насърчаване на частните инвестиции в подкрепа на екологичния и цифровия преход; iii) подкрепа за промените в заплащането, които смекчават загубата на покупателна способност, като същевременно се ограничават вторичните ефекти върху инфлацията, допълнително подобряване на активните политики по заетостта и преодоляване на недостига на умения; iv) подобряване на бизнес средата и гарантиране, че енергийната подкрепа за дружествата е икономически ефективна, временна и насочена към жизнеспособни предприятия, както и че запазва стимулите за екологичния преход; и v) запазване на макрофинансовата стабилност и наблюдение на рисковете, като същевременно продължава работата по завършването на банковия съюз. За Гърция препоръки 1, 2, 3 и 4 допринасят за изпълнението на първата, втората, третата, четвъртата и петата препоръка, изложени в Препоръката от 2023 г. за еврозоната. |
| --- | --- |

(41)

С оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките на държавите членки от еврозоната и колективния им принос за функционирането на Икономическия и паричен съюз, Съветът препоръча на държавите членки от еврозоната да предприемат действия, включително чрез своите планове за възстановяване и устойчивост, за: i) запазване на устойчивостта на обслужването на дълга и въздържане от широка подкрепа за съвкупното търсене през 2023 г., по-добро насочване на фискалните мерки, предприети за смекчаване на въздействието на високите цени на енергията, и обмисляне на подходящи начини за прекратяване на подкрепата при намаляване на натиска върху цените на енергията; ii) поддържане на високо равнище на публичните инвестиции и насърчаване на частните инвестиции в подкрепа на екологичния и цифровия преход; iii) подкрепа за промените в заплащането, които смекчават загубата на покупателна способност, като същевременно се ограничават вторичните ефекти върху инфлацията, допълнително подобряване на активните политики по заетостта и преодоляване на недостига на умения; iv) подобряване на бизнес средата и гарантиране, че енергийната подкрепа за дружествата е икономически ефективна, временна и насочена към жизнеспособни предприятия, както и че запазва стимулите за екологичния преход; и v) запазване на макрофинансовата стабилност и наблюдение на рисковете, като същевременно продължава работата по завършването на банковия съюз. За Гърция препоръки 1, 2, 3 и 4 допринасят за изпълнението на първата, втората, третата, четвъртата и петата препоръка, изложени в Препоръката от 2023 г. за еврозоната.

| (42) | В светлината на задълбочения преглед, направен от Комисията, и неговата оценка Съветът разгледа националната програма за реформи за 2023 г. и програмата за стабилност за 2023 г. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са отразени в препоръка 1. Политиките, посочени в препоръка 1, спомагат за преодоляване на уязвимостите, свързани с държавния дълг, външната позиция и необслужваните кредити. Препоръка 2 допринася за изпълнението на препоръка 1. Политиките, посочени в препоръка 1, допринасят както за преодоляването на дисбалансите, така и за изпълнението на препоръките, изложени в Препоръката за еврозоната за 2023 г., в съответствие със съображение 41, |
| --- | --- |

(42)

В светлината на задълбочения преглед, направен от Комисията, и неговата оценка Съветът разгледа националната програма за реформи за 2023 г. и програмата за стабилност за 2023 г. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са отразени в препоръка 1. Политиките, посочени в препоръка 1, спомагат за преодоляване на уязвимостите, свързани с държавния дълг, външната позиция и необслужваните кредити. Препоръка 2 допринася за изпълнението на препоръка 1. Политиките, посочени в препоръка 1, допринасят както за преодоляването на дисбалансите, така и за изпълнението на препоръките, изложени в Препоръката за еврозоната за 2023 г., в съответствие със съображение 41,

ПРЕПОРЪЧВА на Гърция да предприеме през 2023 г. и 2024 г. следните действия:

1.

Да осигури разумна фискална политика, по-специално като ограничи номиналното увеличение на финансираните на национално равнище нетни първични разходи през 2024 г. до не повече от 2,6 % (21).

Да запази финансираните на национално равнище публични инвестиции и да гарантира, че безвъзмездните средства по Механизма и другите фондове на Съюза се усвояват ефективно, по-специално с цел насърчаване на екологичния и цифровия преход.

За периода след 2024 г. — да продължи да следва средносрочна фискална стратегия за постепенна и устойчива консолидация, съчетана с инвестиции и реформи, водещи до по-висок устойчив растеж, с цел постигане на разумна средносрочна фискална позиция.

Въз основа на реформите, предприети като част от плана за възстановяване и устойчивост, да подобри благоприятстващата инвестициите система на данъчно облагане, като въведе по-широка система за предварителни данъчни становища, да разшири данъчната основа, в това число като преразгледа текущата структура на данъчното облагане на самостоятелно заетите лица, и да засили спазването на данъчното законодателство, като разшири използването на електронни разплащания. Да запази и увеличи оперативната автономност на данъчния орган. Да съхрани ефективността на публичната администрация, като същевременно гарантира, че тя може да привлече подходящите умения, и запази съгласуваността с единната скала на възнагражденията. Да продължи да намалява непрекъснато необслужваните кредити и да подобри още функционирането на вторичния пазар на необслужвани кредити.

2.

Да поддържа темпа на стабилното изпълнение на своя план за възстановяване и устойчивост и да завърши бързо главата за REPowerEU с оглед бързото започване на нейното изпълнение. Да осигури непрекъснат достатъчен административен капацитет с оглед на мащабите на плана. Да пристъпи към бързо изпълнение на програмите по линия на политиката на сближаване при тясно взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост.

3.

Да осигури адекватен и равен достъп до медицински грижи, да завърши внедряването на рамката за първичните здравни грижи и да приеме по-големи стимули за назначаването на подходящ брой семейни лекари, за да се постигне пълно покритие и регистрация на населението. Да завърши кадастралната реформа, като приключи изготвянето на кадастрални карти и създаването и функционирането на Агенцията по кадастъра на Гърция.

4.

Да намали зависимостта от изкопаеми горива и допълнително да ускори диверсификацията на маршрутите на доставка на енергия. Да разшири допълнително внедряването на енергията от възобновяеми източници, като завърши и приложи новите правни рамки за процеса на лицензиране и за разположените в морето ветроенергийни паркове, увеличи капацитета на електроенергийната мрежа и капацитета за съхранение, насърчава децентрализираното производство на енергия от възобновяеми източници и въведе законодателни рамки за производството на водород от възобновяеми източници и за биометана. Да засили прилагането на мерки за повишаване на енергийната ефективност, в това число на целенасочени мерки за домакинствата в положение на енергийна бедност и за инсталиране на интелигентни измервателни уреди, както и политическите усилия, насочени към предоставяне и придобиване на уменията и компетентностите, необходими за екологичния преход. Да подкрепи декарбонизацията на транспортния сектор, по-специално чрез насърчаване на електрическите превозни средства.

Съставено в Брюксел на 14 юли 2023 година.

За Съвета

Председател

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

2

(3)  Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета от 12 февруари 2021 г. за създаване на Механизъм за възстановяване и устойчивост (ОВ L 57, 18.2.2021 г., стр. 17).

3

(4)  Препоръка на Съвета от 16 май 2023 г. относно икономическата политика на еврозоната (ОВ C 180, 23.5.2023 г., стр. 1).

4

(5)  Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета от 27 февруари 2023 г. за изменение на Регламент (ЕС) 2021/241 във връзка с главите за REPowerEU в плановете за възстановяване и устойчивост и за изменение на регламенти (ЕС) No 1303/2013, (ЕС) 2021/1060 и (ЕС) 2021/1755 и Директива 2003/87/ЕО (ОВ L 63, 28.2.2023 г., стр. 1).

5

(6)  ST 10152/2021 INIT; ST 10152/2021 ADD 1.

6

(7)  Препоръка на Съвета от 18 юни 2021 г., съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност за 2021 г. на Гърция (ОВ C 304, 29.7.2021 г., стр. 33).

7

(8)  Фискалната позиция се измерва с промяната в първичните разходи (без дискреционните мерки по отношение на приходите), като се изключват временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, но се включват разходите, финансирани с безвъзмездна подкрепа (безвъзмездни средства) по Механизма и с други фондове на Съюза — спрямо средносрочния потенциален растеж. За повече подробности вж. каре 1 във фискалните статистически таблици.

8

(9)  Другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, имаха неутрален принос от 0,0 процентни пункта от БВП.

9

(10)  Тази стойност представлява равнището на годишните бюджетни разходи за тези мерки, включително текущите приходи и разходи, както и когато е уместно — мерките за капиталови разходи.

10

(11)  Препоръка на Съвета от 12 юли 2022 г. относно националната програма за реформи на Гърция за 2022 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Гърция за 2022 г. (ОВ С 334, 1.9.2022 г., стр. 60).

11

(12)  Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. средносрочният (среден за 10 години) потенциален растеж на производството на Гърция се оценява на 4,8 % в номинално изражение.

12

(13)  Очаква се другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, да осигурят експанзионистичен принос от 0,1 процентни пункта от БВП.

13

(14)  Член 5 от Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета също така изисква корекция от над 0,5 % от БВП за държавите членки с държавен дълг, надвишаващ 60 % от БВП, или с по-ясно изразени рискове за устойчивостта на обслужването на дълга.

14

(15)  Нетните първични разходи се определят като разходите, финансирани на национално равнище, след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите и като се изключат разходите за лихви и разходите за циклична безработица.

15

(16)  Гърция подаде третото си искане за плащане за безвъзмездни средства на 16 май 2023 г. и в момента Комисията извършва оценката.

16

(17)  За безвъзмездните средства изплатената сума за безвъзмездна финансова подкрепа (без предварителното финансиране) възлиза на 3 436 милиона евро, а изплатената сума за подкрепа под формата на заем (без предварителното финансиране) възлиза на 3 690 милиона евро.

17

(18)  Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета от 5 август 2022 г. относно координирани мерки за намаляване на търсенето на газ (ОВ L 206, 8.8.2022 г., стр. 1).

18

(19)  Регламент (ЕС) 2023/706 на Съвета от 30 март 2023 г. за изменение на Регламент (ЕС) 2022/1369 във връзка с продължаване на периода на намаляване на търсенето във връзка с мерките за намаляване на търсенето на газ, и за засилване на докладването и наблюдението на тяхното прилагане (ОВ L 93, 31.3.2023 г., стр. 1).

19

(20)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

20

(21)  Което се очаква да съответства на годишно подобрение на структурното бюджетно салдо от поне 0,3 % от БВП за 2024 г., както е посочено в съображение 24.

21

---

| 1.9.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 312/77 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 312/77

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 14 юли 2023 година

относно националната програма за реформи на Испания за 2023 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Испания за 2023 г.

(2023/C 312/09)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,

като взе предвид Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета (3), с който бе създаден Механизмът за възстановяване и устойчивост („Механизмът“), влезе в сила на 19 февруари 2021 г. По Механизма се предоставя финансова подкрепа на държавите членки за осъществяването на реформи и инвестиции, водещи до фискален стимул, финансиран от Съюза. В съответствие с приоритетите на европейския семестър Механизмът допринася за икономическото и приобщаващото възстановяване и за осъществяването на устойчиви и стимулиращи растежа реформи и инвестиции, по-специално реформи и инвестиции за насърчаване на екологичния и цифровия преход и за укрепване на устойчивостта на икономиките на държавите членки. Механизмът също така спомага за укрепването на публичните финанси и стимулира растежа и създаването на работни места в средносрочен и дългосрочен план, подобрява териториалното сближаване в рамките на Съюза и подкрепя непрекъснатото прилагане на Европейския стълб на социалните права. Максималното финансово участие за държава членка в рамките на Механизма беше актуализирано на 30 юни 2022 г. в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕС) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета (3), с който бе създаден Механизмът за възстановяване и устойчивост („Механизмът“), влезе в сила на 19 февруари 2021 г. По Механизма се предоставя финансова подкрепа на държавите членки за осъществяването на реформи и инвестиции, водещи до фискален стимул, финансиран от Съюза. В съответствие с приоритетите на европейския семестър Механизмът допринася за икономическото и приобщаващото възстановяване и за осъществяването на устойчиви и стимулиращи растежа реформи и инвестиции, по-специално реформи и инвестиции за насърчаване на екологичния и цифровия преход и за укрепване на устойчивостта на икономиките на държавите членки. Механизмът също така спомага за укрепването на публичните финанси и стимулира растежа и създаването на работни места в средносрочен и дългосрочен план, подобрява териториалното сближаване в рамките на Съюза и подкрепя непрекъснатото прилагане на Европейския стълб на социалните права. Максималното финансово участие за държава членка в рамките на Механизма беше актуализирано на 30 юни 2022 г. в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕС) 2021/241.

| (2) | На 22 ноември 2022 г. Комисията прие годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2023 г. На 23 март 2023 г. Европейският съвет одобри приоритетите на годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., които са съсредоточени около четирите измерения на конкурентоспособната устойчивост. На 22 ноември 2022 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие и доклада за механизма за предупреждение за 2023 г., в който посочи Испания като една от държавите членки, които могат да бъдат засегнати или за които може да съществува риск да бъдат засегнати от дисбаланси, и за които ще е необходим задълбочен преглед. На същата дата Комисията също прие становище относно проекта на бюджетен план за 2023 г. на Испания. Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната и предложение за съвместния доклад за заетостта за 2023 г., в който се анализира прилагането на насоките за заетостта и принципите на Европейския стълб на социалните права. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната (4) („Препоръка от 2023 г. относно еврозоната“) на 16 май 2023 г. и съвместния доклад за заетостта на 13 март 2023 г. |
| --- | --- |

(2)

На 22 ноември 2022 г. Комисията прие годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2023 г. На 23 март 2023 г. Европейският съвет одобри приоритетите на годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., които са съсредоточени около четирите измерения на конкурентоспособната устойчивост. На 22 ноември 2022 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие и доклада за механизма за предупреждение за 2023 г., в който посочи Испания като една от държавите членки, които могат да бъдат засегнати или за които може да съществува риск да бъдат засегнати от дисбаланси, и за които ще е необходим задълбочен преглед. На същата дата Комисията също прие становище относно проекта на бюджетен план за 2023 г. на Испания. Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната и предложение за съвместния доклад за заетостта за 2023 г., в който се анализира прилагането на насоките за заетостта и принципите на Европейския стълб на социалните права. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната (4) („Препоръка от 2023 г. относно еврозоната“) на 16 май 2023 г. и съвместния доклад за заетостта на 13 март 2023 г.

| (3) | Въпреки че икономиките на Съюза показват забележителна устойчивост, геополитическият контекст продължава да оказва отрицателно въздействие. Като застава твърдо зад Украйна, Съюзът насочва своята програма за икономическа и социална политика към намаляване на отрицателното въздействие от енергийните сътресения върху уязвимите домакинства и предприятия в краткосрочен план и към запазване на усилията за осъществяване на екологичния и цифровия преход, подкрепа за устойчив и приобщаващ растеж, запазване на макроикономическата стабилност и повишаване на устойчивостта в средносрочен план. Той също така поставя особен акцент върху повишаването на конкурентоспособността и производителността на Съюза. |
| --- | --- |

(3)

Въпреки че икономиките на Съюза показват забележителна устойчивост, геополитическият контекст продължава да оказва отрицателно въздействие. Като застава твърдо зад Украйна, Съюзът насочва своята програма за икономическа и социална политика към намаляване на отрицателното въздействие от енергийните сътресения върху уязвимите домакинства и предприятия в краткосрочен план и към запазване на усилията за осъществяване на екологичния и цифровия преход, подкрепа за устойчив и приобщаващ растеж, запазване на макроикономическата стабилност и повишаване на устойчивостта в средносрочен план. Той също така поставя особен акцент върху повишаването на конкурентоспособността и производителността на Съюза.

| (4) | На 1 февруари 2023 г. Комисията публикува съобщение, озаглавено „Промишлен план на Зеления пакт за ерата на нулеви нетни емисии“ („промишлен план на Зеления пакт“). Целта на промишления план на Зеления пакт е засилване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии и подпомагане на бързия преход към неутралност по отношение на климата. Планът допълва текущите усилия в рамките на Европейския зелен пакт и REPowerEU. Той има за цел и да се осигури по-благоприятна среда за увеличаване на производствения капацитет на Съюза за технологиите и продуктите с нулеви нетни емисии, необходими за постигане на амбициозните цели на Съюза в областта на климата, и да се гарантира достъп до съответните суровини от критично значение, включително чрез диверсифициране на източниците, чрез правилно използване на геоложките ресурси в държавите членки и чрез максимално увеличаване на рециклирането на суровини. Промишленият план на Зеления пакт се основава на четири стълба: предвидима и опростена регулаторна среда, по-бърз достъп до финансиране, повишаване на уменията и отворена търговия за устойчиви вериги на доставки. На 16 март 2023 г. Комисията публикува ново съобщение, озаглавено „Дългосрочна конкурентоспособност на ЕС: перспективи след 2030 г.“, структурирано около девет взаимно подсилващи се движещи сили с цел да се работи за стимулираща растежа регулаторна рамка. В него се определят приоритети на политиката, насочени към активно осигуряване на структурни подобрения, добре насочени инвестиции и регулаторни мерки за дългосрочната конкурентоспособност на Съюза и неговите държави членки. Препоръките по-долу спомагат за изпълнението на тези приоритети. |
| --- | --- |

(4)

На 1 февруари 2023 г. Комисията публикува съобщение, озаглавено „Промишлен план на Зеления пакт за ерата на нулеви нетни емисии“ („промишлен план на Зеления пакт“). Целта на промишления план на Зеления пакт е засилване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии и подпомагане на бързия преход към неутралност по отношение на климата. Планът допълва текущите усилия в рамките на Европейския зелен пакт и REPowerEU. Той има за цел и да се осигури по-благоприятна среда за увеличаване на производствения капацитет на Съюза за технологиите и продуктите с нулеви нетни емисии, необходими за постигане на амбициозните цели на Съюза в областта на климата, и да се гарантира достъп до съответните суровини от критично значение, включително чрез диверсифициране на източниците, чрез правилно използване на геоложките ресурси в държавите членки и чрез максимално увеличаване на рециклирането на суровини. Промишленият план на Зеления пакт се основава на четири стълба: предвидима и опростена регулаторна среда, по-бърз достъп до финансиране, повишаване на уменията и отворена търговия за устойчиви вериги на доставки. На 16 март 2023 г. Комисията публикува ново съобщение, озаглавено „Дългосрочна конкурентоспособност на ЕС: перспективи след 2030 г.“, структурирано около девет взаимно подсилващи се движещи сили с цел да се работи за стимулираща растежа регулаторна рамка. В него се определят приоритети на политиката, насочени към активно осигуряване на структурни подобрения, добре насочени инвестиции и регулаторни мерки за дългосрочната конкурентоспособност на Съюза и неговите държави членки. Препоръките по-долу спомагат за изпълнението на тези приоритети.

| (5) | През 2023 г. европейският семестър за координация на икономическите политики продължава да се развива в съответствие с прилагането на Механизма. Пълното изпълнение на плановете за възстановяване и устойчивост продължава да е от съществено значение за изпълнението на приоритетите на политиката в рамките на европейския семестър, тъй като плановете обхващат всички или значителна част от съответните специфични за всяка държава препоръки, отправени през последните години. Специфичните за всяка държава препоръки за 2019 г., 2020 г. и 2022 г. продължават да бъдат еднакво актуални за плановете за възстановяване и устойчивост, преразгледани, актуализирани или изменени в съответствие с членове 14, 18 и 21 от Регламент (ЕС) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

През 2023 г. европейският семестър за координация на икономическите политики продължава да се развива в съответствие с прилагането на Механизма. Пълното изпълнение на плановете за възстановяване и устойчивост продължава да е от съществено значение за изпълнението на приоритетите на политиката в рамките на европейския семестър, тъй като плановете обхващат всички или значителна част от съответните специфични за всяка държава препоръки, отправени през последните години. Специфичните за всяка държава препоръки за 2019 г., 2020 г. и 2022 г. продължават да бъдат еднакво актуални за плановете за възстановяване и устойчивост, преразгледани, актуализирани или изменени в съответствие с членове 14, 18 и 21 от Регламент (ЕС) 2021/241.

| (6) | Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета (5) („Регламентът REPowerEU“), приет на 27 февруари 2023 г., има за цел бързото премахване на зависимостта на Съюза от вноса на руски изкопаеми горива. Това ще допринесе за енергийната сигурност и диверсификацията на енергийните доставки на Съюза, като същевременно ще увеличи използването на възобновяеми енергийни източници, капацитета за съхранение на енергия и енергийната ефективност. Регламентът REPowerEU дава възможност на държавите членки да добавят нова глава за REPowerEU към своите национални планове за възстановяване и устойчивост, за да финансират ключови реформи и инвестиции, които ще спомогнат за постигането на целите на REPowerEU. Тези реформи и инвестиции също така ще спомогнат за повишаване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии, както е посочено в промишления план на Зеления пакт, и за изпълнение на свързаните с енергетиката специфични за всяка държава препоръки, отправени към държавите членки през 2022 г. и когато е приложимо, през 2023 г. С Регламента REPowerEU се въвежда нова категория безвъзмездна финансова подкрепа, която се предоставя на държавите членки за финансиране на нови свързани с енергетиката реформи и инвестиции в рамките на техните планове за възстановяване и устойчивост. |
| --- | --- |

(6)

Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета (5) („Регламентът REPowerEU“), приет на 27 февруари 2023 г., има за цел бързото премахване на зависимостта на Съюза от вноса на руски изкопаеми горива. Това ще допринесе за енергийната сигурност и диверсификацията на енергийните доставки на Съюза, като същевременно ще увеличи използването на възобновяеми енергийни източници, капацитета за съхранение на енергия и енергийната ефективност. Регламентът REPowerEU дава възможност на държавите членки да добавят нова глава за REPowerEU към своите национални планове за възстановяване и устойчивост, за да финансират ключови реформи и инвестиции, които ще спомогнат за постигането на целите на REPowerEU. Тези реформи и инвестиции също така ще спомогнат за повишаване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии, както е посочено в промишления план на Зеления пакт, и за изпълнение на свързаните с енергетиката специфични за всяка държава препоръки, отправени към държавите членки през 2022 г. и когато е приложимо, през 2023 г. С Регламента REPowerEU се въвежда нова категория безвъзмездна финансова подкрепа, която се предоставя на държавите членки за финансиране на нови свързани с енергетиката реформи и инвестиции в рамките на техните планове за възстановяване и устойчивост.

| (7) | На 8 март 2023 г. Комисията прие съобщение, в което се предоставят насоки за фискалната политика за 2024 г. („съобщението от 8 март 2023 г.“). То има за цел да подпомогне изготвянето на програмите за стабилност и конвергенция на държавите членки и по този начин да се засили координацията на политиките. Комисията припомни, че общата клауза за дерогация от Пакта за стабилност и растеж ще бъде дезактивирана в края на 2023 г. Тя призова за фискални политики през периода 2023 – 2024 г., които осигуряват средносрочна устойчивост на обслужването на дълга и повишават потенциалния растеж по устойчив начин, и прикани държавите членки да определят в своите програми за стабилност и конвергенция за 2023 г. начина, по който фискалните им планове ще осигурят спазването на референтната стойност по Договора от 3 % от брутния вътрешен продукт (БВП), както и реалистичното и непрекъснато намаляване на дълга или запазването на благоразумно равнище на дълга в средносрочен план. Комисията прикани държавите членки също така постепенно да премахнат националните фискални мерки, въведени за защита на домакинствата и предприятията от енергийния ценови шок, като се започне с тези с най-слаба насоченост. Тя посочи, че ако мерките за подкрепа трябва да бъдат удължени поради подновен натиск върху цените на енергията, държавите членки следва да насочат много по-добре тези мерки към уязвимите домакинства и предприятия. Комисията заяви, че фискалните препоръки ще бъдат количествено определени и диференцирани. Освен това, както се предлага в съобщението на Комисията от 9 ноември 2022 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС, фискалните препоръки ще бъдат формулирани въз основа на нетните първични разходи. Комисията препоръча всички държави членки да продължат да защитават инвестициите, финансирани на национално равнище, и да гарантират ефективното използване на средствата по линия на Механизма и други фондове на Съюза, по-специално с оглед на екологичния и цифровия преход и целите по отношение на устойчивостта. Комисията посочи, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. в съответствие с действащите правни разпоредби. |
| --- | --- |

(7)

На 8 март 2023 г. Комисията прие съобщение, в което се предоставят насоки за фискалната политика за 2024 г. („съобщението от 8 март 2023 г.“). То има за цел да подпомогне изготвянето на програмите за стабилност и конвергенция на държавите членки и по този начин да се засили координацията на политиките. Комисията припомни, че общата клауза за дерогация от Пакта за стабилност и растеж ще бъде дезактивирана в края на 2023 г. Тя призова за фискални политики през периода 2023 – 2024 г., които осигуряват средносрочна устойчивост на обслужването на дълга и повишават потенциалния растеж по устойчив начин, и прикани държавите членки да определят в своите програми за стабилност и конвергенция за 2023 г. начина, по който фискалните им планове ще осигурят спазването на референтната стойност по Договора от 3 % от брутния вътрешен продукт (БВП), както и реалистичното и непрекъснато намаляване на дълга или запазването на благоразумно равнище на дълга в средносрочен план. Комисията прикани държавите членки също така постепенно да премахнат националните фискални мерки, въведени за защита на домакинствата и предприятията от енергийния ценови шок, като се започне с тези с най-слаба насоченост. Тя посочи, че ако мерките за подкрепа трябва да бъдат удължени поради подновен натиск върху цените на енергията, държавите членки следва да насочат много по-добре тези мерки към уязвимите домакинства и предприятия. Комисията заяви, че фискалните препоръки ще бъдат количествено определени и диференцирани. Освен това, както се предлага в съобщението на Комисията от 9 ноември 2022 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС, фискалните препоръки ще бъдат формулирани въз основа на нетните първични разходи. Комисията препоръча всички държави членки да продължат да защитават инвестициите, финансирани на национално равнище, и да гарантират ефективното използване на средствата по линия на Механизма и други фондове на Съюза, по-специално с оглед на екологичния и цифровия преход и целите по отношение на устойчивостта. Комисията посочи, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. в съответствие с действащите правни разпоредби.

| (8) | На 26 април 2023 г. Комисията представи законодателни предложения за извършване на цялостна реформа на правилата на Съюза за икономическо управление. Основната цел на предложенията е да се засили устойчивостта на обслужването на публичния дълг и да се насърчи устойчивият и приобщаващ растеж във всички държави членки чрез реформи и инвестиции. Предложенията на Комисията са насочени към подобряване на националната ангажираност, опростяване на рамката и преминаване към по-голям средносрочен фокус в съчетание с ефективно и по-последователно правоприлагане. Съгласно заключенията на Съвета от 14 март 2023 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС целта е законодателната работа да приключи през 2023 г. |
| --- | --- |

(8)

На 26 април 2023 г. Комисията представи законодателни предложения за извършване на цялостна реформа на правилата на Съюза за икономическо управление. Основната цел на предложенията е да се засили устойчивостта на обслужването на публичния дълг и да се насърчи устойчивият и приобщаващ растеж във всички държави членки чрез реформи и инвестиции. Предложенията на Комисията са насочени към подобряване на националната ангажираност, опростяване на рамката и преминаване към по-голям средносрочен фокус в съчетание с ефективно и по-последователно правоприлагане. Съгласно заключенията на Съвета от 14 март 2023 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС целта е законодателната работа да приключи през 2023 г.

| (9) | На 30 април 2021 г. Испания представи на Комисията своя национален план за възстановяване и устойчивост в съответствие с член 18, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2021/241. Съгласно член 19 от Регламент (ЕС) 2021/241 Комисията оцени целесъобразността, ефективността, ефикасността и съгласуваността на плана за възстановяване и устойчивост в съответствие с насоките за оценка, съдържащи се в приложение V към посочения регламент. На 13 юли 2021 г. Съветът прие своето решение за изпълнение за одобряване на оценката на плана за възстановяване и устойчивост на Испания (6). Отпускането на траншовете зависи от приемането на решение на Комисията в съответствие с член 24, параграф 5 от Регламент (ЕС) 2021/241, в което се посочва, че Испания е изпълнила задоволително съответните ключови етапи и цели, определени в решението за изпълнение на Съвета. Задоволителното изпълнение предполага, че постигането на предходните ключови етапи и цели е запазено. |
| --- | --- |

(9)

На 30 април 2021 г. Испания представи на Комисията своя национален план за възстановяване и устойчивост в съответствие с член 18, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2021/241. Съгласно член 19 от Регламент (ЕС) 2021/241 Комисията оцени целесъобразността, ефективността, ефикасността и съгласуваността на плана за възстановяване и устойчивост в съответствие с насоките за оценка, съдържащи се в приложение V към посочения регламент. На 13 юли 2021 г. Съветът прие своето решение за изпълнение за одобряване на оценката на плана за възстановяване и устойчивост на Испания (6). Отпускането на траншовете зависи от приемането на решение на Комисията в съответствие с член 24, параграф 5 от Регламент (ЕС) 2021/241, в което се посочва, че Испания е изпълнила задоволително съответните ключови етапи и цели, определени в решението за изпълнение на Съвета. Задоволителното изпълнение предполага, че постигането на предходните ключови етапи и цели е запазено.

| (10) | В съответствие с член 4, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1466/97 на 28 април 2023 г. Испания представи националната си програма за реформи за 2023 г. и програмата си за стабилност за 2023 г. Двете програми бяха оценени заедно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В съответствие с член 27 от Регламент (ЕС) 2021/241 националната програма за реформи за 2023 г. отразява също шестмесечното докладване на Испания относно напредъка, постигнат при изпълнението на нейния план за възстановяване и устойчивост. |
| --- | --- |

(10)

В съответствие с член 4, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1466/97 на 28 април 2023 г. Испания представи националната си програма за реформи за 2023 г. и програмата си за стабилност за 2023 г. Двете програми бяха оценени заедно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В съответствие с член 27 от Регламент (ЕС) 2021/241 националната програма за реформи за 2023 г. отразява също шестмесечното докладване на Испания относно напредъка, постигнат при изпълнението на нейния план за възстановяване и устойчивост.

| (11) | На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклада за Испания за 2023 г. В него беше оценен напредъкът на Испания в изпълнението на съответните специфични за държавата препоръки, приети от Съвета в периода 2019 – 2022 г., и беше направен преглед на изпълнението от страна на Испания на плана за възстановяване и устойчивост. Въз основа на този анализ в доклада за държавата бяха посочени пропуски по отношение на предизвикателствата, които не са разгледани или са само частично разгледани в плана за възстановяване и устойчивост, както и по отношение на новите и нововъзникващите предизвикателства. В него бяха оценени също напредъкът на Испания при прилагането на Европейския стълб на социалните права и постигането на водещите цели на Съюза в областта на заетостта, уменията и намаляването на бедността, както и напредъкът в постигането на целите на Обединените нации за устойчиво развитие. |
| --- | --- |

(11)

На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклада за Испания за 2023 г. В него беше оценен напредъкът на Испания в изпълнението на съответните специфични за държавата препоръки, приети от Съвета в периода 2019 – 2022 г., и беше направен преглед на изпълнението от страна на Испания на плана за възстановяване и устойчивост. Въз основа на този анализ в доклада за държавата бяха посочени пропуски по отношение на предизвикателствата, които не са разгледани или са само частично разгледани в плана за възстановяване и устойчивост, както и по отношение на новите и нововъзникващите предизвикателства. В него бяха оценени също напредъкът на Испания при прилагането на Европейския стълб на социалните права и постигането на водещите цели на Съюза в областта на заетостта, уменията и намаляването на бедността, както и напредъкът в постигането на целите на Обединените нации за устойчиво развитие.

| (12) | Комисията извърши задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 за Испания и публикува резултатите от него на 24 май 2023 г. Комисията стигна до заключението, че в Испания са налице макроикономически дисбаланси. По-специално уязвимостите, свързани с големия частен, държавен и външен дълг, които имат трансгранично значение, намаляват, но продължават да съществуват. Външният дълг и особено съотношенията на частния дълг намаляха през второто десетилетие на века и след временно прекъсване през 2020 г. възобновиха спада си през 2021 г. и се очаква да продължат да намаляват, благоприятствани от икономическия растеж. Те обаче все още остават на високи равнища. Външната позиция е благоприятствана от излишъка по текущата сметка, който продължава десетилетие, въпреки че напоследък намаля, отразявайки въздействието на пандемията от COVID-19 върху износа на туристически услуги и по-високите цени на енергията през 2022 г. Държавният дълг остава висок. През 2022 г. той възобнови низходящата траектория, която доведе до подобрения преди пандемията от COVID-19 поради силния растеж на номиналния БВП, но остава над равнищата отпреди пандемията от COVID-19. Перспективите са това намаление да продължи с по-умерени темпове през 2023 г. и 2024 г. с подкрепата на мерки на политиката в плана за възстановяване и устойчивост. Финансовата система показа устойчивост спрямо неотдавнашните сътресения, предизвикани от пандемията от COVID-19 и енергийната криза. Безработицата отново намалява, но все още е висока и все още са налице уязвимости, включително много висока дългосрочна и младежка безработица. Потенциалните рискове, които засягат по-нататъшното намаляване на уязвимостта, са свързани главно с въздействието на затягането на финансовите условия върху финансовото състояние на домакинствата и предприятията, както и със средносрочната и дългосрочната устойчивост на държавния дълг предвид текущите пазарни условия и застаряването на населението. Напредъкът по отношение на политиката е благоприятен и продължаването на изпълнението на плана за възстановяване и устойчивост следва да доведе до допълнителни подобрения. |
| --- | --- |

(12)

Комисията извърши задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 за Испания и публикува резултатите от него на 24 май 2023 г. Комисията стигна до заключението, че в Испания са налице макроикономически дисбаланси. По-специално уязвимостите, свързани с големия частен, държавен и външен дълг, които имат трансгранично значение, намаляват, но продължават да съществуват. Външният дълг и особено съотношенията на частния дълг намаляха през второто десетилетие на века и след временно прекъсване през 2020 г. възобновиха спада си през 2021 г. и се очаква да продължат да намаляват, благоприятствани от икономическия растеж. Те обаче все още остават на високи равнища. Външната позиция е благоприятствана от излишъка по текущата сметка, който продължава десетилетие, въпреки че напоследък намаля, отразявайки въздействието на пандемията от COVID-19 върху износа на туристически услуги и по-високите цени на енергията през 2022 г. Държавният дълг остава висок. През 2022 г. той възобнови низходящата траектория, която доведе до подобрения преди пандемията от COVID-19 поради силния растеж на номиналния БВП, но остава над равнищата отпреди пандемията от COVID-19. Перспективите са това намаление да продължи с по-умерени темпове през 2023 г. и 2024 г. с подкрепата на мерки на политиката в плана за възстановяване и устойчивост. Финансовата система показа устойчивост спрямо неотдавнашните сътресения, предизвикани от пандемията от COVID-19 и енергийната криза. Безработицата отново намалява, но все още е висока и все още са налице уязвимости, включително много висока дългосрочна и младежка безработица. Потенциалните рискове, които засягат по-нататъшното намаляване на уязвимостта, са свързани главно с въздействието на затягането на финансовите условия върху финансовото състояние на домакинствата и предприятията, както и със средносрочната и дългосрочната устойчивост на държавния дълг предвид текущите пазарни условия и застаряването на населението. Напредъкът по отношение на политиката е благоприятен и продължаването на изпълнението на плана за възстановяване и устойчивост следва да доведе до допълнителни подобрения.

| (13) | В съответствие с данни, потвърдени от Евростат, дефицитът по консолидирания държавен бюджет на Испания е намалял от 6,9 % от БВП през 2021 г. до 4,8 % през 2022 г., а консолидираният държавен дълг е намалял от 118,3 % от БВП в края на 2021 г. до 113,2 % в края на 2022 г. На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклад, изготвен в съответствие с член 126, параграф 3 от Договора. В този доклад се разглежда състоянието на бюджета на Испания, тъй като нейният дефицит по консолидирания държавен бюджет през 2022 г. е надхвърлил референтната стойност по Договора от 3 % от БВП. В доклада се стига до заключението, че критерият за дефицита не е изпълнен. В съответствие със съобщението си от 8 март 2023 г. през пролетта на 2023 г. Комисията не предложи откриване на нови процедури при прекомерен дефицит. Впоследствие Комисията заяви, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. Испания следва да вземе това предвид при изпълнението на бюджета си за 2023 г. и при изготвянето на своя проект на бюджетен план за 2024 г. |
| --- | --- |

(13)

В съответствие с данни, потвърдени от Евростат, дефицитът по консолидирания държавен бюджет на Испания е намалял от 6,9 % от БВП през 2021 г. до 4,8 % през 2022 г., а консолидираният държавен дълг е намалял от 118,3 % от БВП в края на 2021 г. до 113,2 % в края на 2022 г. На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклад, изготвен в съответствие с член 126, параграф 3 от Договора. В този доклад се разглежда състоянието на бюджета на Испания, тъй като нейният дефицит по консолидирания държавен бюджет през 2022 г. е надхвърлил референтната стойност по Договора от 3 % от БВП. В доклада се стига до заключението, че критерият за дефицита не е изпълнен. В съответствие със съобщението си от 8 март 2023 г. през пролетта на 2023 г. Комисията не предложи откриване на нови процедури при прекомерен дефицит. Впоследствие Комисията заяви, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. Испания следва да вземе това предвид при изпълнението на бюджета си за 2023 г. и при изготвянето на своя проект на бюджетен план за 2024 г.

| (14) | Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно от мерките на фискалната политика, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. През 2022 г. тези мерки на фискалната политика, водещи до намаляване на приходите, включваха намаляването на ДДС върху електроенергията и природния газ, намаляването на специалния данък върху електроенергията и спирането на действието на данъка върху стойността на производството на електроенергия, докато мерките на фискалната политика, водещи до увеличаване на разходите, включваха общата отстъпка за гориво за превозните средства от 20 цента на литър, подпомагането на доходите на домакинствата и енергоемките отрасли, по-големите обезщетения чрез социалните ваучери за енергия и ценовите отстъпки за използване на обществен транспорт. Комисията оценява нетните бюджетни разходи за тези мерки на 1,6 % от БВП през 2022 г. В същото време прогнозните разходи за временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, намаляха до 0,5 % от БВП през 2022 г. спрямо 3,1 % през 2021 г. |
| --- | --- |

(14)

Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно от мерките на фискалната политика, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. През 2022 г. тези мерки на фискалната политика, водещи до намаляване на приходите, включваха намаляването на ДДС върху електроенергията и природния газ, намаляването на специалния данък върху електроенергията и спирането на действието на данъка върху стойността на производството на електроенергия, докато мерките на фискалната политика, водещи до увеличаване на разходите, включваха общата отстъпка за гориво за превозните средства от 20 цента на литър, подпомагането на доходите на домакинствата и енергоемките отрасли, по-големите обезщетения чрез социалните ваучери за енергия и ценовите отстъпки за използване на обществен транспорт. Комисията оценява нетните бюджетни разходи за тези мерки на 1,6 % от БВП през 2022 г. В същото време прогнозните разходи за временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, намаляха до 0,5 % от БВП през 2022 г. спрямо 3,1 % през 2021 г.

| (15) | На 18 юни 2021 г. Съветът препоръча през 2022 г. Испания (7) да използва Механизма, за да финансира допълнителни инвестиции в подкрепа на възстановяването, като същевременно следва разумна фискална политика. Освен това Съветът препоръча на Испания да запази инвестициите, финансирани на национално равнище. Съветът препоръча също на Испания да ограничи нарастването на национално финансираните текущи разходи. |
| --- | --- |

(15)

На 18 юни 2021 г. Съветът препоръча през 2022 г. Испания (7) да използва Механизма, за да финансира допълнителни инвестиции в подкрепа на възстановяването, като същевременно следва разумна фискална политика. Освен това Съветът препоръча на Испания да запази инвестициите, финансирани на национално равнище. Съветът препоръча също на Испания да ограничи нарастването на национално финансираните текущи разходи.

| (16) | Според оценките на Комисията фискалната позиция (8) през 2022 г. е била подкрепяща – с равнище от – 2,5 % от БВП. В съответствие с препоръката на Съвета Испания продължи да подпомага възстановяването с инвестиции, които ще бъдат финансирани от Механизма. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, възлизаха на 1,1 % от БВП през 2022 г. (1,2 % от БВП през 2021 г.). Инвестициите, финансирани на национално равнище, осигуриха експанзионистичен принос от 0,3 процентни пункта към фискалната позиция (9). Следователно Испания е запазила инвестициите, финансирани на национално равнище, в съответствие с препоръката на Съвета. Същевременно ръстът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (без новите мерки по отношение на приходите) доведе до експанзионистичен принос в размер на 2,7 процентни пункта към фискалната позиция. Този значителен експанзионистичен принос включваше допълнителното въздействие на мерките, предприети за смекчаване на икономическото и социалното въздействие от увеличението на цените на енергията (допълнителни нетни бюджетни разходи в размер на 1,5 % от БВП). Същевременно по-високите разходи за междинно потребление и социални трансфери в натура също допринесоха за растежа на нетните първични текущи разходи. Значителният експанзионистичен принос на финансираните на национално равнище текущи разходи се дължеше само отчасти на мерките за справяне с икономическото и социалното въздействие на увеличението на цените на енергията. Следователно Испания не е ограничавала в достатъчна степен нарастването на текущите разходи, финансирани на национално равнище. |
| --- | --- |

(16)

Според оценките на Комисията фискалната позиция (8) през 2022 г. е била подкрепяща – с равнище от – 2,5 % от БВП. В съответствие с препоръката на Съвета Испания продължи да подпомага възстановяването с инвестиции, които ще бъдат финансирани от Механизма. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, възлизаха на 1,1 % от БВП през 2022 г. (1,2 % от БВП през 2021 г.). Инвестициите, финансирани на национално равнище, осигуриха експанзионистичен принос от 0,3 процентни пункта към фискалната позиция (9). Следователно Испания е запазила инвестициите, финансирани на национално равнище, в съответствие с препоръката на Съвета. Същевременно ръстът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (без новите мерки по отношение на приходите) доведе до експанзионистичен принос в размер на 2,7 процентни пункта към фискалната позиция. Този значителен експанзионистичен принос включваше допълнителното въздействие на мерките, предприети за смекчаване на икономическото и социалното въздействие от увеличението на цените на енергията (допълнителни нетни бюджетни разходи в размер на 1,5 % от БВП). Същевременно по-високите разходи за междинно потребление и социални трансфери в натура също допринесоха за растежа на нетните първични текущи разходи. Значителният експанзионистичен принос на финансираните на национално равнище текущи разходи се дължеше само отчасти на мерките за справяне с икономическото и социалното въздействие на увеличението на цените на енергията. Следователно Испания не е ограничавала в достатъчна степен нарастването на текущите разходи, финансирани на национално равнище.

| (17) | Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в програмата за стабилност за 2023 г. е в съответствие с прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. за 2023 г. и по-благоприятен след това. Правителството предвижда реалният БВП да нарасне с 2,1 % през 2023 г. и с 2,4 % през 2024 г. За сравнение в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда малко по-нисък растеж на реалния БВП от 1,9 % през 2023 г. и 2,0 % през 2024 г., главно поради по-ниския очакван принос на частното потребление през 2023 г. и 2024 г., както и по-умерения растеж на инвестициите през 2024 г. По-благоприятната перспектива, изложена в програмата за стабилност за 2023 г., отразява и по-силното прогнозирано въздействие на плана за възстановяване и устойчивост върху дейността през прогнозния период. |
| --- | --- |

(17)

Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в програмата за стабилност за 2023 г. е в съответствие с прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. за 2023 г. и по-благоприятен след това. Правителството предвижда реалният БВП да нарасне с 2,1 % през 2023 г. и с 2,4 % през 2024 г. За сравнение в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда малко по-нисък растеж на реалния БВП от 1,9 % през 2023 г. и 2,0 % през 2024 г., главно поради по-ниския очакван принос на частното потребление през 2023 г. и 2024 г., както и по-умерения растеж на инвестициите през 2024 г. По-благоприятната перспектива, изложена в програмата за стабилност за 2023 г., отразява и по-силното прогнозирано въздействие на плана за възстановяване и устойчивост върху дейността през прогнозния период.

| (18) | В своята програма за стабилност за 2023 г. правителството очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее до 3,9 % от БВП през 2023 г. Спадът през 2023 г. отразява главно по-ниските разходи за мерките, предприети в отговор на увеличението на цените на енергията в сравнение с 2022 г. Според програмата за стабилност за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да намалее от 113,2 % в края на 2022 г. до 111,9 % в края на 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 4,1 % от БВП за 2023 г. Това съответства на дефицита, предвиден в програмата за стабилност за 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-ниско съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 110,6 % в края на 2023 г., поради по-ниска корекция наличности – потоци. |
| --- | --- |

(18)

В своята програма за стабилност за 2023 г. правителството очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее до 3,9 % от БВП през 2023 г. Спадът през 2023 г. отразява главно по-ниските разходи за мерките, предприети в отговор на увеличението на цените на енергията в сравнение с 2022 г. Според програмата за стабилност за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да намалее от 113,2 % в края на 2022 г. до 111,9 % в края на 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 4,1 % от БВП за 2023 г. Това съответства на дефицита, предвиден в програмата за стабилност за 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-ниско съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 110,6 % в края на 2023 г., поради по-ниска корекция наличности – потоци.

| (19) | Салдото по консолидирания държавен бюджет през 2023 г. се очаква да продължи да се влияе от мерките, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. Те се състоят от мерки, чийто срок на действие е удължен след 2022 г., по-специално намаляването на ДДС върху електроенергията и природния газ, намаляването на специалния данък върху електроенергията, спирането на действието на данъка върху стойността на производството на електроенергия, подпомагането на доходите на домакинствата и енергоемките отрасли, по-големите обезщетения чрез социални ваучери за енергия и ценови отстъпки за използване на обществен транспорт, както и нови мерки, като например отстъпката за гориво за превозните средства от 20 цента на литър, която понастоящем е насочена към автомобилния и морския транспорт и селското стопанство и рибарството, както и еднократна субсидия в размер на 200 EUR за домакинствата с ниски доходи. Разходите за тези мерки се компенсират частично от налог върху извънредните печалби на големите доставчици на енергия. Като се вземат предвид тези приходи, нетните бюджетни разходи за мерките за подкрепа в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. възлизат на 0,6 % от БВП през 2023 г. (10) Повечето мерки през 2023 г. не изглеждат насочени към най-уязвимите домакинства или предприятия и много от тях не запазват изцяло ценовия сигнал за намаляване на търсенето на енергия и повишаване на енергийната ефективност. В резултат на това в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. размерът на целевите мерки за подкрепа, който трябва да бъде взет предвид при оценката на спазването на препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. (11), се оценява на 0,2 % от БВП през 2023 г. (спрямо 0,5 % от БВП през 2022 г.). И накрая, салдото по консолидирания държавен бюджет за 2023 г. се очаква да се повлияе положително от постепенното премахване на временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, които са оценени на 0,5 % от БВП. |
| --- | --- |

(19)

Салдото по консолидирания държавен бюджет през 2023 г. се очаква да продължи да се влияе от мерките, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. Те се състоят от мерки, чийто срок на действие е удължен след 2022 г., по-специално намаляването на ДДС върху електроенергията и природния газ, намаляването на специалния данък върху електроенергията, спирането на действието на данъка върху стойността на производството на електроенергия, подпомагането на доходите на домакинствата и енергоемките отрасли, по-големите обезщетения чрез социални ваучери за енергия и ценови отстъпки за използване на обществен транспорт, както и нови мерки, като например отстъпката за гориво за превозните средства от 20 цента на литър, която понастоящем е насочена към автомобилния и морския транспорт и селското стопанство и рибарството, както и еднократна субсидия в размер на 200 EUR за домакинствата с ниски доходи. Разходите за тези мерки се компенсират частично от налог върху извънредните печалби на големите доставчици на енергия. Като се вземат предвид тези приходи, нетните бюджетни разходи за мерките за подкрепа в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. възлизат на 0,6 % от БВП през 2023 г. (10) Повечето мерки през 2023 г. не изглеждат насочени към най-уязвимите домакинства или предприятия и много от тях не запазват изцяло ценовия сигнал за намаляване на търсенето на енергия и повишаване на енергийната ефективност. В резултат на това в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. размерът на целевите мерки за подкрепа, който трябва да бъде взет предвид при оценката на спазването на препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. (11), се оценява на 0,2 % от БВП през 2023 г. (спрямо 0,5 % от БВП през 2022 г.). И накрая, салдото по консолидирания държавен бюджет за 2023 г. се очаква да се повлияе положително от постепенното премахване на временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, които са оценени на 0,5 % от БВП.

| (20) | В препоръката си от 12 юли 2022 г. Съветът препоръча на Испания да гарантира, че през 2023 г. фискалната политика ще е разумна, по-специално като ограничи нарастването на финансираните на национално равнище първични текущи разходи под средносрочния потенциален растеж на производството (12), като се вземе предвид продължаващата временна и целенасочена подкрепа за най-уязвимите на покачването на цените на енергията домакинства и предприятия и за хората, бягащи от Украйна. Същевременно Испания следва да има готовност да адаптира текущите разходи към променящата се ситуация. На Испания се препоръча също да увеличи публичните инвестиции за екологичния и цифровия преход, както и за енергийната сигурност, като се вземе предвид инициативата REPowerEU, включително чрез използване на Механизма и други фондове на Съюза. |
| --- | --- |

(20)

В препоръката си от 12 юли 2022 г. Съветът препоръча на Испания да гарантира, че през 2023 г. фискалната политика ще е разумна, по-специално като ограничи нарастването на финансираните на национално равнище първични текущи разходи под средносрочния потенциален растеж на производството (12), като се вземе предвид продължаващата временна и целенасочена подкрепа за най-уязвимите на покачването на цените на енергията домакинства и предприятия и за хората, бягащи от Украйна. Същевременно Испания следва да има готовност да адаптира текущите разходи към променящата се ситуация. На Испания се препоръча също да увеличи публичните инвестиции за екологичния и цифровия преход, както и за енергийната сигурност, като се вземе предвид инициативата REPowerEU, включително чрез използване на Механизма и други фондове на Съюза.

| (21) | През 2023 г. в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда фискалната позиция да бъде експанзионистична (– 0,3 % от БВП). Това се предхожда от експанзионистична фискална позиция през 2022 г. (– 2,5 % от БВП). Увеличението на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) през 2023 г. се очаква да осигури като цяло неутрален принос от 0,2 % от БВП към фискалната позиция. Следователно прогнозираният растеж на финансираните на национално равнище първични текущи разходи е в съответствие с препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. Прогнозираният като цяло неутрален принос на финансираните на национално равнище първични текущи разходи се дължи по същество на намалените нетни разходи за мерките за подкрепа (целеви и нецелеви) за най-уязвимите на покачването на цените на енергията домакинства и предприятия (с 1,0 % от БВП). Основните двигатели на растежа на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (без новите мерки по отношение на приходите) са увеличението на социалните трансфери, предизвикано от обвързването на пенсиите с предишната инфлация и по-високите разходи за междинно потребление. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, се очаква да възлязат на 1,6 % от БВП през 2023 г., докато финансираните на национално равнище инвестиции се очаква да осигурят експанзионистичен принос към фискалната позиция от 0,1 процентни пункта (13). Поради това Испания планира да финансира допълнителни инвестиции чрез Механизма и други фондове на Съюза и се предвижда да запази финансираните на национално равнище инвестиции (14). Страната планира да финансира публични инвестиции за екологичния и цифровия преход и за енергийна сигурност, като например засилената индустриална политика España 2030 (Испания 2030), плана за саниране на жилища и обновяване на градската среда или стимула, даден на киберсигурността и 5G свързаността, които са финансирани от Механизма и други фондове на Съюза. |
| --- | --- |

(21)

През 2023 г. в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда фискалната позиция да бъде експанзионистична (– 0,3 % от БВП). Това се предхожда от експанзионистична фискална позиция през 2022 г. (– 2,5 % от БВП). Увеличението на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) през 2023 г. се очаква да осигури като цяло неутрален принос от 0,2 % от БВП към фискалната позиция. Следователно прогнозираният растеж на финансираните на национално равнище първични текущи разходи е в съответствие с препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. Прогнозираният като цяло неутрален принос на финансираните на национално равнище първични текущи разходи се дължи по същество на намалените нетни разходи за мерките за подкрепа (целеви и нецелеви) за най-уязвимите на покачването на цените на енергията домакинства и предприятия (с 1,0 % от БВП). Основните двигатели на растежа на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (без новите мерки по отношение на приходите) са увеличението на социалните трансфери, предизвикано от обвързването на пенсиите с предишната инфлация и по-високите разходи за междинно потребление. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, се очаква да възлязат на 1,6 % от БВП през 2023 г., докато финансираните на национално равнище инвестиции се очаква да осигурят експанзионистичен принос към фискалната позиция от 0,1 процентни пункта (13). Поради това Испания планира да финансира допълнителни инвестиции чрез Механизма и други фондове на Съюза и се предвижда да запази финансираните на национално равнище инвестиции (14). Страната планира да финансира публични инвестиции за екологичния и цифровия преход и за енергийна сигурност, като например засилената индустриална политика España 2030 (Испания 2030), плана за саниране на жилища и обновяване на градската среда или стимула, даден на киберсигурността и 5G свързаността, които са финансирани от Механизма и други фондове на Съюза.

| (22) | Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее до 3,0 % от БВП през 2024 г. Намалението през 2024 г. отразява и постепенното премахване на мерките в областта на енергетиката. Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да намалее до 109,1 % в края на 2024 г. Въз основа на мерките на политиката, известни към крайната дата на изготвяне на прогнозата, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 3,3 % от БВП през 2024 г. Това съответства на дефицита, предвиден в програмата за стабилност за 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда подобно съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 109,1 % в края на 2024 г. |
| --- | --- |

(22)

Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее до 3,0 % от БВП през 2024 г. Намалението през 2024 г. отразява и постепенното премахване на мерките в областта на енергетиката. Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да намалее до 109,1 % в края на 2024 г. Въз основа на мерките на политиката, известни към крайната дата на изготвяне на прогнозата, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 3,3 % от БВП през 2024 г. Това съответства на дефицита, предвиден в програмата за стабилност за 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда подобно съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 109,1 % в края на 2024 г.

| (23) | В програмата за стабилност за 2023 г. се предвижда постепенното премахване на мерките за енергийна подкрепа през 2024 г., с изключение на налога върху извънредните печалби за енергийните дружества. Комисията приема също, че почти всички мерки за енергийна подкрепа ще бъдат премахнати през 2024 г. (нетни приходи в размер на 0,1 % от БВП през 2024 г.). Тези оценки се основават на допускането, че няма да има нови увеличения на цените на енергията. |
| --- | --- |

(23)

В програмата за стабилност за 2023 г. се предвижда постепенното премахване на мерките за енергийна подкрепа през 2024 г., с изключение на налога върху извънредните печалби за енергийните дружества. Комисията приема също, че почти всички мерки за енергийна подкрепа ще бъдат премахнати през 2024 г. (нетни приходи в размер на 0,1 % от БВП през 2024 г.). Тези оценки се основават на допускането, че няма да има нови увеличения на цените на енергията.

| (24) | В Регламент (ЕО) No 1466/97 се призовава за годишно подобрение на структурното бюджетно салдо в посока постигане на средносрочната бюджетна цел с 0,5 % от БВП като референтна стойност (15). Като се вземат предвид съображенията за фискална устойчивост и необходимостта от намаляване на дефицита до стойност под референтната стойност по Договора от 3 % от БВП, според Комисията би било целесъобразно подобрение на структурното салдо от поне 0,7 % от БВП за 2024 г. За да се гарантира такова подобрение, и в съответствие с методиката на Комисията, нарастването на финансираните на национално равнище нетни първични разходи (16) през 2024 г. следва да не надвишава 2,6 %, както е отразено в настоящата препоръка. В същото време оставащите мерки за енергийна подкрепа (които понастоящем Комисията оценява на 0,6 % от БВП през 2023 г.) следва постепенно да бъдат премахнати, ако развитието на енергийния пазар позволява това и като се започне от най-слабо насочените мерки, а свързаните с това икономии следва да бъдат използвани за намаляване на бюджетния дефицит. |
| --- | --- |

(24)

В Регламент (ЕО) No 1466/97 се призовава за годишно подобрение на структурното бюджетно салдо в посока постигане на средносрочната бюджетна цел с 0,5 % от БВП като референтна стойност (15). Като се вземат предвид съображенията за фискална устойчивост и необходимостта от намаляване на дефицита до стойност под референтната стойност по Договора от 3 % от БВП, според Комисията би било целесъобразно подобрение на структурното салдо от поне 0,7 % от БВП за 2024 г. За да се гарантира такова подобрение, и в съответствие с методиката на Комисията, нарастването на финансираните на национално равнище нетни първични разходи (16) през 2024 г. следва да не надвишава 2,6 %, както е отразено в настоящата препоръка. В същото време оставащите мерки за енергийна подкрепа (които понастоящем Комисията оценява на 0,6 % от БВП през 2023 г.) следва постепенно да бъдат премахнати, ако развитието на енергийния пазар позволява това и като се започне от най-слабо насочените мерки, а свързаните с това икономии следва да бъдат използвани за намаляване на бюджетния дефицит.

| (25) | Ако се допусне, че политиките остават непроменени, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда нетните първични разходи, финансирани на национално равнище, да нараснат с 1,4 % през 2024 г., което е под препоръчания темп на растеж. |
| --- | --- |

(25)

Ако се допусне, че политиките остават непроменени, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда нетните първични разходи, финансирани на национално равнище, да нараснат с 1,4 % през 2024 г., което е под препоръчания темп на растеж.

| (26) | Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква публичните инвестиции (с изключение на инвестициите, финансирани от Механизма) да намалеят от 2,7 % от БВП през 2023 г. на 2,6 % от БВП през 2024 г. В програмата за стабилност за 2023 г. са посочени реформи и инвестиции, които се очаква да допринесат за фискалната устойчивост и за устойчивия и приобщаващ растеж. Тези реформи и инвестиции включват постоянна рамка, която гарантира подобряване на качеството на публичните разходи, мерки за предотвратяване и борба с данъчните измами и отклонението от данъчно облагане и реформата на данъчната система, за да стане тя по-приобщаваща, устойчива и способна да насърчава средносрочната и дългосрочната устойчивост на публичните финанси, които също са част от плана за възстановяване и устойчивост. |
| --- | --- |

(26)

Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква публичните инвестиции (с изключение на инвестициите, финансирани от Механизма) да намалеят от 2,7 % от БВП през 2023 г. на 2,6 % от БВП през 2024 г. В програмата за стабилност за 2023 г. са посочени реформи и инвестиции, които се очаква да допринесат за фискалната устойчивост и за устойчивия и приобщаващ растеж. Тези реформи и инвестиции включват постоянна рамка, която гарантира подобряване на качеството на публичните разходи, мерки за предотвратяване и борба с данъчните измами и отклонението от данъчно облагане и реформата на данъчната система, за да стане тя по-приобщаваща, устойчива и способна да насърчава средносрочната и дългосрочната устойчивост на публичните финанси, които също са част от плана за възстановяване и устойчивост.

| (27) | В програмата за стабилност за 2023 г. се очертава средносрочен фискален план до 2026 г. Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет постепенно да намалее до 2,7 % от БВП през 2025 г. и до 2,5 % до 2026 г. Следователно се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет да спадне под 3 % от БВП до 2025 г. Според програмата за стабилност за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да намалее от 109,1 % в края на 2024 г. до 106,8 % до края на 2026 г. |
| --- | --- |

(27)

В програмата за стабилност за 2023 г. се очертава средносрочен фискален план до 2026 г. Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет постепенно да намалее до 2,7 % от БВП през 2025 г. и до 2,5 % до 2026 г. Следователно се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет да спадне под 3 % от БВП до 2025 г. Според програмата за стабилност за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да намалее от 109,1 % в края на 2024 г. до 106,8 % до края на 2026 г.

| (28) | В съответствие с член 19, параграф 3, буква б) от Регламент (ЕС) 2021/241 и критерий 2.2 от приложение V към него планът за възстановяване и устойчивост включва широк набор от взаимно подсилващи се реформи и инвестиции, които трябва да бъдат изпълнени до 2026 г. Изпълнението на плана на Испания за възстановяване и устойчивост засега напредва добре. Испания представи три искания за плащане, съответстващи на 121 ключови етапа и цели в плана за възстановяване и устойчивост, което доведе до плащане в размер на общо 28 000 000 000 EUR. Испания е сред държавите членки, които са най-напреднали в изпълнението на плана за възстановяване и устойчивост. На 6 юни 2023 г. Испания представи изменение на своя план за възстановяване и устойчивост, което включваше нови мерки, с което мащабът му се увеличава над два пъти. Това следва да бъде придружено от достатъчен административен капацитет, за да се гарантира ефективното и ефикасно усвояване на средствата за възстановяване и устойчивост и на други средства на Съюза и на наличните национални средства. По-специално Испания ще се възползва от отпускането на безвъзмездни средства в по-голям размер по Механизма. Преразгледаният план включва глава за REPowerEU, която ще бъде частично финансирана от допълнителните безвъзмездни средства по REPowerEU. Включването на новата глава за REPowerEU в плана за възстановяване и устойчивост ще позволи да бъдат финансирани допълнителни реформи и инвестиции в подкрепа на стратегическите цели на Испания в областта на енергетиката и екологичния преход. В съответствие с член 14, параграф 6 от Регламент (ЕС) 2021/241 Испания също отправи искане за допълнителна подкрепа под формата на заем в размер на 84 000 000 000 EUR по линия на Механизма. Системното и ефективно участие на местните и регионалните власти, социалните партньори и други съответни заинтересовани страни продължава да бъде важно за успешното изпълнение на плана за възстановяване и устойчивост, както и на други икономически политики и политики в областта на заетостта, които излизат извън рамките на този план, за да се гарантира широка ангажираност с цялостната програма на политиката. |
| --- | --- |

(28)

В съответствие с член 19, параграф 3, буква б) от Регламент (ЕС) 2021/241 и критерий 2.2 от приложение V към него планът за възстановяване и устойчивост включва широк набор от взаимно подсилващи се реформи и инвестиции, които трябва да бъдат изпълнени до 2026 г. Изпълнението на плана на Испания за възстановяване и устойчивост засега напредва добре. Испания представи три искания за плащане, съответстващи на 121 ключови етапа и цели в плана за възстановяване и устойчивост, което доведе до плащане в размер на общо 28 000 000 000 EUR. Испания е сред държавите членки, които са най-напреднали в изпълнението на плана за възстановяване и устойчивост. На 6 юни 2023 г. Испания представи изменение на своя план за възстановяване и устойчивост, което включваше нови мерки, с което мащабът му се увеличава над два пъти. Това следва да бъде придружено от достатъчен административен капацитет, за да се гарантира ефективното и ефикасно усвояване на средствата за възстановяване и устойчивост и на други средства на Съюза и на наличните национални средства. По-специално Испания ще се възползва от отпускането на безвъзмездни средства в по-голям размер по Механизма. Преразгледаният план включва глава за REPowerEU, която ще бъде частично финансирана от допълнителните безвъзмездни средства по REPowerEU. Включването на новата глава за REPowerEU в плана за възстановяване и устойчивост ще позволи да бъдат финансирани допълнителни реформи и инвестиции в подкрепа на стратегическите цели на Испания в областта на енергетиката и екологичния преход. В съответствие с член 14, параграф 6 от Регламент (ЕС) 2021/241 Испания също отправи искане за допълнителна подкрепа под формата на заем в размер на 84 000 000 000 EUR по линия на Механизма. Системното и ефективно участие на местните и регионалните власти, социалните партньори и други съответни заинтересовани страни продължава да бъде важно за успешното изпълнение на плана за възстановяване и устойчивост, както и на други икономически политики и политики в областта на заетостта, които излизат извън рамките на този план, за да се гарантира широка ангажираност с цялостната програма на политиката.

| (29) | През 2022 г. Комисията одобри всички програмни документи на Испания в областта на политиката на сближаване. Бързото изпълнение на програмите по линия на политиката на сближаване при взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост, включително главата за REPowerEU, е от ключово значение за постигане на екологичния и цифровия преход, повишаване на икономическата и социалната устойчивост и осигуряване на балансирано териториално развитие в Испания. |
| --- | --- |

(29)

През 2022 г. Комисията одобри всички програмни документи на Испания в областта на политиката на сближаване. Бързото изпълнение на програмите по линия на политиката на сближаване при взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост, включително главата за REPowerEU, е от ключово значение за постигане на екологичния и цифровия преход, повишаване на икономическата и социалната устойчивост и осигуряване на балансирано териториално развитие в Испания.

| (30) | Освен икономическите и социалните предизвикателства, разгледани в плана за възстановяване и устойчивост и програмите по линия на политиката на сближаване, Испания е изправена пред редица допълнителни предизвикателства, свързани с екологичния преход, енергийните междусистемни връзки и социалните и финансово достъпни енергийно ефективни жилища. |
| --- | --- |

(30)

Освен икономическите и социалните предизвикателства, разгледани в плана за възстановяване и устойчивост и програмите по линия на политиката на сближаване, Испания е изправена пред редица допълнителни предизвикателства, свързани с екологичния преход, енергийните междусистемни връзки и социалните и финансово достъпни енергийно ефективни жилища.

| (31) | Въпреки ниската пряка експозиция на руски изкопаеми горива рязкото покачване на цените на енергията през 2022 г. подчертава необходимостта Испания да ускори прехода си към чиста енергия. Испания отбелязва напредък във внедряването на възобновяеми енергийни източници и е една от държавите членки с най-висок инсталиран капацитет за вятърна и слънчева енергия с приблизително 49,8 GW. Някои подобрения в процедурите за издаване на разрешения, по-специално за собствено потребление, са ѝ помогнали да постигне допълнителен напредък във внедряването на тези технологии. Испания обаче се сблъсква с голямо натрупване на висящи заявления за нови централи за енергия от възобновяеми източници. Ограниченията в мрежовия капацитет възпират по-нататъшното интегриране на възобновяемите енергийни източници в електроенергийната мрежа. Испания е една от държавите с най-голям дял на интелигентни измервателни уреди, но ще са необходими допълнителни инвестиции в мрежова инфраструктура и акумулиране, за да се интегрира допълнителна електроенергия от възобновяеми източници. Мерките за ускоряване на внедряването на енергията от възобновяеми източници биха могли да включват допълнително рационализиране и цифровизиране на процедурите за издаване на разрешения, по-бързо разпределяне на мрежовия капацитет за проекти и подпомагане на работата на органите по обработване на разрешенията чрез осигуряване на подходящи умения и персонал в тези органи, както и подобряване на координацията между всички равнища на управление. Освен това равнището на междусистемна трансгранична електроенергийна свързаност в Испания през 2022 г. (5,4 %) все още е значително под целите за междусистемна свързаност за 2020 г. (10 %) и 2030 г. (15 %). |
| --- | --- |

(31)

Въпреки ниската пряка експозиция на руски изкопаеми горива рязкото покачване на цените на енергията през 2022 г. подчертава необходимостта Испания да ускори прехода си към чиста енергия. Испания отбелязва напредък във внедряването на възобновяеми енергийни източници и е една от държавите членки с най-висок инсталиран капацитет за вятърна и слънчева енергия с приблизително 49,8 GW. Някои подобрения в процедурите за издаване на разрешения, по-специално за собствено потребление, са ѝ помогнали да постигне допълнителен напредък във внедряването на тези технологии. Испания обаче се сблъсква с голямо натрупване на висящи заявления за нови централи за енергия от възобновяеми източници. Ограниченията в мрежовия капацитет възпират по-нататъшното интегриране на възобновяемите енергийни източници в електроенергийната мрежа. Испания е една от държавите с най-голям дял на интелигентни измервателни уреди, но ще са необходими допълнителни инвестиции в мрежова инфраструктура и акумулиране, за да се интегрира допълнителна електроенергия от възобновяеми източници. Мерките за ускоряване на внедряването на енергията от възобновяеми източници биха могли да включват допълнително рационализиране и цифровизиране на процедурите за издаване на разрешения, по-бързо разпределяне на мрежовия капацитет за проекти и подпомагане на работата на органите по обработване на разрешенията чрез осигуряване на подходящи умения и персонал в тези органи, както и подобряване на координацията между всички равнища на управление. Освен това равнището на междусистемна трансгранична електроенергийна свързаност в Испания през 2022 г. (5,4 %) все още е значително под целите за междусистемна свързаност за 2020 г. (10 %) и 2030 г. (15 %).

| (32) | Потреблението на природен газ в Испания е намаляло с 10,8 % (17) през периода между август 2022 г. и март 2023 г. в сравнение със средното потребление на газ за същия период през предходните пет години – това надхвърля целта за намаляване от 7 %, определена в Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета (18). Испания се насърчава да продължи да полага усилия за временно намаляване на търсенето на газ до 31 март 2024 г. съгласно Регламент (ЕС) 2023/706 на Съвета (19). Допълнителните инвестиции в енергийно ефективни жилища биха спомогнали за облекчаване на предизвикателствата, свързани с финансовата достъпност на жилищата. Значителната загуба на покупателна способност, устойчивият ръст на цените на наемите и по-високите ипотечни плащания задълбочиха проблемите, свързани с финансовата достъпност на жилищата, особено за уязвимите домакинства. Предлагането на достъпни и социални жилища остава ограничено и е значително по-ниско от средното за Съюза. В текущия испански национален план в областта на енергетиката и климата се предвижда до 2030 г. да се постигне саниране на 1,2 милиона жилищни сгради, като планът за възстановяване и устойчивост обхваща около една трета от тях. Предоставянето на допълнителни енергийно ефективни жилища в райони с ясно изразен недостиг и пазари с неблагоприятни условия, включително чрез саниране и електрификация, може да спомогне за ограничаване на потреблението на енергия и за справяне с екологичния преход, както и за подпомагане на уязвимите домакинства, които са изложени в по-голяма степен на енергийна бедност. Целенасоченото предоставяне на социални жилища под наем на достъпни цени в сътрудничество с частния сектор може да спомогне за ограничаване на фискалното въздействие. |
| --- | --- |

(32)

Потреблението на природен газ в Испания е намаляло с 10,8 % (17) през периода между август 2022 г. и март 2023 г. в сравнение със средното потребление на газ за същия период през предходните пет години – това надхвърля целта за намаляване от 7 %, определена в Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета (18). Испания се насърчава да продължи да полага усилия за временно намаляване на търсенето на газ до 31 март 2024 г. съгласно Регламент (ЕС) 2023/706 на Съвета (19). Допълнителните инвестиции в енергийно ефективни жилища биха спомогнали за облекчаване на предизвикателствата, свързани с финансовата достъпност на жилищата. Значителната загуба на покупателна способност, устойчивият ръст на цените на наемите и по-високите ипотечни плащания задълбочиха проблемите, свързани с финансовата достъпност на жилищата, особено за уязвимите домакинства. Предлагането на достъпни и социални жилища остава ограничено и е значително по-ниско от средното за Съюза. В текущия испански национален план в областта на енергетиката и климата се предвижда до 2030 г. да се постигне саниране на 1,2 милиона жилищни сгради, като планът за възстановяване и устойчивост обхваща около една трета от тях. Предоставянето на допълнителни енергийно ефективни жилища в райони с ясно изразен недостиг и пазари с неблагоприятни условия, включително чрез саниране и електрификация, може да спомогне за ограничаване на потреблението на енергия и за справяне с екологичния преход, както и за подпомагане на уязвимите домакинства, които са изложени в по-голяма степен на енергийна бедност. Целенасоченото предоставяне на социални жилища под наем на достъпни цени в сътрудничество с частния сектор може да спомогне за ограничаване на фискалното въздействие.

| (33) | Транспортът остава силно зависим от нефтените горива. На сектора се пада голям дял от емисиите на парникови газове и той допринася и за замърсяването на въздуха, което е над средното за Съюза. Недостатъчната инфраструктура и достъп до обществен транспорт продължават да будят безпокойство в селските райони. Електромобилността е недостатъчно развита както от гледна точка на предлагането, така и на търсенето. Завършването на основната високоскоростна железопътна мрежа, включително трансграничната, до 2030 г. ще ускори прехода към неутралност по отношение на климата и ще намали зависимостта на транспорта от изкопаеми горива. Мерките, включени в плана за възстановяване и устойчивост, могат да трансформират градския и метрополния транспорт и да укрепят трансевропейската транспортна мрежа, като спомагат за въвеждането на цифровизация и нови технологии в сектора. |
| --- | --- |

(33)

Транспортът остава силно зависим от нефтените горива. На сектора се пада голям дял от емисиите на парникови газове и той допринася и за замърсяването на въздуха, което е над средното за Съюза. Недостатъчната инфраструктура и достъп до обществен транспорт продължават да будят безпокойство в селските райони. Електромобилността е недостатъчно развита както от гледна точка на предлагането, така и на търсенето. Завършването на основната високоскоростна железопътна мрежа, включително трансграничната, до 2030 г. ще ускори прехода към неутралност по отношение на климата и ще намали зависимостта на транспорта от изкопаеми горива. Мерките, включени в плана за възстановяване и устойчивост, могат да трансформират градския и метрополния транспорт и да укрепят трансевропейската транспортна мрежа, като спомагат за въвеждането на цифровизация и нови технологии в сектора.

| (34) | Недостигът на работна ръка и умения в сектори и професии, които са от ключово значение за екологичния преход, включително производството, внедряването и поддръжката на технологии с нулеви нетни емисии, създава пречки пред прехода към икономика с нулеви нетни емисии. Висококачествените системи за образование и обучение, които отговарят на променящите се нужди на пазара на труда, и целенасочените мерки за повишаване на квалификацията и за преквалификация са от ключово значение за намаляване на недостига на умения и насърчаване на приобщаването и пренасочването на работната сила. За да се отключи неоползотвореното предлагане на работна ръка, тези мерки трябва да бъдат достъпни, по-специално за физическите лица и в секторите и регионите, които са най-силно засегнати от екологичния преход. През 2022 г. в Испания е докладван недостиг на работна ръка за няколко професии, изискващи специфични умения или знания за екологичния преход, включително електронни техници. |
| --- | --- |

(34)

Недостигът на работна ръка и умения в сектори и професии, които са от ключово значение за екологичния преход, включително производството, внедряването и поддръжката на технологии с нулеви нетни емисии, създава пречки пред прехода към икономика с нулеви нетни емисии. Висококачествените системи за образование и обучение, които отговарят на променящите се нужди на пазара на труда, и целенасочените мерки за повишаване на квалификацията и за преквалификация са от ключово значение за намаляване на недостига на умения и насърчаване на приобщаването и пренасочването на работната сила. За да се отключи неоползотвореното предлагане на работна ръка, тези мерки трябва да бъдат достъпни, по-специално за физическите лица и в секторите и регионите, които са най-силно засегнати от екологичния преход. През 2022 г. в Испания е докладван недостиг на работна ръка за няколко професии, изискващи специфични умения или знания за екологичния преход, включително електронни техници.

| (35) | С оглед на оценката на Комисията Съветът разгледа програмата за стабилност за 2023 г., като становището му (20) е изразено в препоръка 1. |
| --- | --- |

(35)

С оглед на оценката на Комисията Съветът разгледа програмата за стабилност за 2023 г., като становището му (20) е изразено в препоръка 1.

| (36) | С оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките на държавите членки от еврозоната и колективния им принос за функционирането на Икономическия и паричен съюз, Съветът препоръча на държавите членки от еврозоната да предприемат действия, включително чрез своите планове за възстановяване и устойчивост, за i) запазване на устойчивостта на обслужването на дълга и въздържане от широка подкрепа за съвкупното търсене през 2023 г., по-добро насочване на фискалните мерки, предприети за смекчаване на въздействието на високите цени на енергията, и обмисляне на подходящи начини за прекратяване на подкрепата при намаляване на натиска върху цените на енергията; ii) поддържане на високо равнище на публичните инвестиции и насърчаване на частните инвестиции в подкрепа на екологичния и цифровия преход; iii) подкрепа за промените в заплащането, които смекчават загубата на покупателна способност, като същевременно се ограничават вторичните ефекти върху инфлацията, допълнително подобряване на активните политики по заетостта и преодоляване на недостига на умения; iv) подобряване на бизнес средата и гарантиране, че енергийната подкрепа за дружествата е икономически ефективна, временна, насочена към жизнеспособни предприятия и запазва стимулите за екологичния преход; и v) запазване на макрофинансовата стабилност и наблюдение на рисковете, като същевременно продължава работата по завършването на банковия съюз. За Испания препоръки 1, 2 и 3 допринасят за изпълнението на първата, втората и третата препоръка, изложени в Препоръката от 2023 г. относно еврозоната. |
| --- | --- |

(36)

С оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките на държавите членки от еврозоната и колективния им принос за функционирането на Икономическия и паричен съюз, Съветът препоръча на държавите членки от еврозоната да предприемат действия, включително чрез своите планове за възстановяване и устойчивост, за i) запазване на устойчивостта на обслужването на дълга и въздържане от широка подкрепа за съвкупното търсене през 2023 г., по-добро насочване на фискалните мерки, предприети за смекчаване на въздействието на високите цени на енергията, и обмисляне на подходящи начини за прекратяване на подкрепата при намаляване на натиска върху цените на енергията; ii) поддържане на високо равнище на публичните инвестиции и насърчаване на частните инвестиции в подкрепа на екологичния и цифровия преход; iii) подкрепа за промените в заплащането, които смекчават загубата на покупателна способност, като същевременно се ограничават вторичните ефекти върху инфлацията, допълнително подобряване на активните политики по заетостта и преодоляване на недостига на умения; iv) подобряване на бизнес средата и гарантиране, че енергийната подкрепа за дружествата е икономически ефективна, временна, насочена към жизнеспособни предприятия и запазва стимулите за екологичния преход; и v) запазване на макрофинансовата стабилност и наблюдение на рисковете, като същевременно продължава работата по завършването на банковия съюз. За Испания препоръки 1, 2 и 3 допринасят за изпълнението на първата, втората и третата препоръка, изложени в Препоръката от 2023 г. относно еврозоната.

| (37) | В светлината на задълбочения преглед, направен от Комисията, и неговата оценка Съветът разгледа националната програма за реформи за 2023 г. и програмата за стабилност за 2023 г. Неговите препоръки съгласно член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са отразени в препоръка 1. Политиките, посочени в препоръка 1, спомагат за преодоляване на уязвимостите, свързани с големия държавен дълг. Препоръка 2 допринася за изпълнението на препоръка 1. Политиките, посочени в препоръка 1, допринасят както за преодоляването на дисбалансите, така и за изпълнението на препоръките, изложени в Препоръката от 2023 г. относно еврозоната, в съответствие със съображение 36, |
| --- | --- |

(37)

В светлината на задълбочения преглед, направен от Комисията, и неговата оценка Съветът разгледа националната програма за реформи за 2023 г. и програмата за стабилност за 2023 г. Неговите препоръки съгласно член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са отразени в препоръка 1. Политиките, посочени в препоръка 1, спомагат за преодоляване на уязвимостите, свързани с големия държавен дълг. Препоръка 2 допринася за изпълнението на препоръка 1. Политиките, посочени в препоръка 1, допринасят както за преодоляването на дисбалансите, така и за изпълнението на препоръките, изложени в Препоръката от 2023 г. относно еврозоната, в съответствие със съображение 36,

ПРЕПОРЪЧВА на Испания да предприеме през 2023 и 2024 г. следните действия:

1.

Да осигури разумна фискална политика, по-специално като ограничи номиналното увеличение на финансираните на национално равнище нетни първични разходи през 2024 г. до не повече от 2,6 % (21).

Да запази финансираните на национално равнище публични инвестиции и да гарантира, че безвъзмездните средства по Механизма и другите фондове на Съюза се усвояват ефективно, по-специално с цел насърчаване на екологичния и цифровия преход.

За периода след 2024 г. – да продължи да следва средносрочна фискална стратегия за постепенна и устойчива консолидация, съчетана с инвестиции и реформи, водещи до по-висок устойчив растеж, с цел постигане на разумна средносрочна фискална позиция.

2.

Да поддържа темпа на стабилното изпълнение на националния си план за възстановяване и устойчивост и в контекста на неотдавна представеното допълнение, включително главата за REPowerEU и искането за допълнителна подкрепа под формата на заем, бързо да започне изпълнението на свързаните с него мерки. Да осигури постоянен достатъчен административен капацитет с оглед на планираното увеличение на мащаба на плана. Да пристъпи към бързо изпълнение на програмите по линия на политиката на сближаване при тясно взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост.

3.

Да намали зависимостта от изкопаеми горива. Да ускори внедряването на енергия от възобновяеми източници, включително чрез допълнително рационализиране и цифровизиране на процедурите за издаване на разрешения, подпомагане на работата на органите, издаващи разрешения, подобряване на достъпа до мрежата и инвестиране в акумулирането на енергия, преноса и разпределението на електроенергия и трансграничните междусистемни електроенергийни връзки. Да увеличи наличието на социални и финансово достъпни енергийно ефективни жилища, включително чрез саниране, ускоряване на електрификацията на сградите и навлизането на електромобилността. Да увеличи усилията на политиката, насочени към предоставянето и придобиването на уменията и компетентностите, необходими за екологичния преход.

Съставено в Брюксел на 14 юли 2023 година.

За Съвета

Председател

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

2

(3)  Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета от 12 февруари 2021 г. за създаване на Механизъм за възстановяване и устойчивост (ОВ L 57, 18.2.2021 г., стр. 17).

3

(4)  Препоръка на Съвета от 16 май 2023 г. относно икономическата политика на еврозоната (ОВ C 180, 23.5.2023 г., стр. 1).

4

(5)  Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета от 27 февруари 2023 г. за изменение на Регламент (ЕС) 2021/241 във връзка с главите за REPowerEU в плановете за възстановяване и устойчивост и за изменение на регламенти (ЕС) No 1303/2013, (ЕС) 2021/1060 и (ЕС) 2021/1755 и Директива 2003/87/ЕО (ОВ L 63, 28.2.2023 г., стр. 1).

5

(6)  ST 10150/21 INIT; ST 10150/21 ADD 1; ST 10150/21 ADD 1 REV 1; ST 10150/21 ADD 1 REV 2; ST 10150/21 COR 1.

6

(7)  Препоръка на Съвета от 18 юни 2021 г., съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност за 2021 г. на Испания (ОВ C 304, 29.7.2021 г., стр. 38).

7

(8)  Фискалната позиция се измерва с промяната в първичните разходи (без дискреционните мерки по отношение на приходите), като се изключват временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, но се включват разходите, финансирани с безвъзмездна подкрепа (безвъзмездни средства) по Механизма и с други фондове на Съюза – спрямо средносрочния потенциален растеж. За повече подробности вж. каре 1 във фискалните статистически таблици.

8

(9)  Другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, имаха рестриктивен принос от 0,3 процентни пункта от БВП поради постепенното преизчисление към равнищата отпреди пандемията от COVID-19.

9

(10)  Тази стойност представлява равнището на годишните бюджетни разходи за тези мерки, включително текущите приходи и разходи, както и когато е уместно – мерките за капиталови разходи.

10

(11)  Препоръка на Съвета от 12 юли 2022 г. относно националната програма за реформи на Испания и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Испания за 2022 г. (ОВ С 334, 1.9.2022 г., стр. 70).

11

(12)  Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. средносрочният (среден за 10 години) потенциален растеж на производството на Испания се оценява на 5,5 % в номинално изражение.

12

(13)  Очаква се другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, да осигурят рестриктивен принос от 0,2 процентни пункта от БВП.

13

(14)  Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, възлизаха на 1,6 % от БВП през 2023 г., докато финансираните на национално равнище инвестиции осигуриха експанзионистичен принос към фискалната позиция от 0,2 процентни пункта. Очаква се другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, да осигурят рестриктивен принос от 0,2 процентни пункта от БВП.

14

(15)  Член 5 от Регламент (ЕО) No 1466/97 също така изисква корекция от над 0,5 % от БВП за държавите членки с държавен дълг, надвишаващ 60 % от БВП, или с по-ясно изразени рискове за устойчивостта на обслужването на дълга.

15

(16)  Нетните първични разходи се определят като разходите, финансирани на национално равнище, след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите и като се изключат разходите за лихви и разходите за циклична безработица.

16

(17)  Спадът от 10,8 % включва потреблението на природен газ за производство в Испания на електроенергия, която е била изнесена в съседна държава членка.

17

(18)  На Испания е предоставена дерогация, поради което нейната цел е 7 % вместо 15 % в случай на задължително намаляване на търсенето при състояние на тревога в Съюза съгласно член 5, параграф 7 от Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета от 5 август 2022 г. относно координирани мерки за намаляване на търсенето на газ (ОВ L 206, 8.8.2022 г., стр. 1).

18

(19)  Регламент (ЕС) 2023/706 на Съвета от 30 март 2023 г. за изменение на Регламент (ЕС) 2022/1369 във връзка с продължаване на периода на намаляване на търсенето във връзка с мерките за намаляване на търсенето на газ, и за засилване на докладването и наблюдението на тяхното прилагане (ОВ L 93, 31.3.2023 г., стр. 1).

19

(20)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

20

(21)  Което се очаква да съответства на годишно подобрение на структурното бюджетно салдо от поне 0,7 % от БВП за 2024 г., както е посочено в съображение 24.

21

---

| 1.9.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 312/86 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 312/86

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 14 юли 2023 година

относно националната програма за реформи на Франция за 2023 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Франция за 2023 г.

(2023/C 312/10)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,

като взе предвид Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета (3), с който бе създаден Механизмът за възстановяване и устойчивост („Механизмът“), влезе в сила на 19 февруари 2021 г. По Механизма се предоставя финансова подкрепа на държавите членки за осъществяването на реформи и инвестиции, водещи до фискален стимул, финансиран от Съюза. В съответствие с приоритетите на европейския семестър Механизмът допринася за икономическото и приобщаващото възстановяване и за осъществяването на устойчиви и стимулиращи растежа реформи и инвестиции, по-специално реформи и инвестиции за насърчаване на екологичния и цифровия преход и за укрепване на устойчивостта на икономиките на държавите членки. Механизмът също така спомага за укрепването на публичните финанси и стимулира растежа и създаването на работни места в средносрочен и дългосрочен план, подобрява териториалното сближаване в рамките на Съюза и подкрепя непрекъснатото прилагане на Европейския стълб на социалните права. Максималното финансово участие за държава членка в рамките на Механизма беше актуализирано на 30 юни 2022 г. в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕС) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета (3), с който бе създаден Механизмът за възстановяване и устойчивост („Механизмът“), влезе в сила на 19 февруари 2021 г. По Механизма се предоставя финансова подкрепа на държавите членки за осъществяването на реформи и инвестиции, водещи до фискален стимул, финансиран от Съюза. В съответствие с приоритетите на европейския семестър Механизмът допринася за икономическото и приобщаващото възстановяване и за осъществяването на устойчиви и стимулиращи растежа реформи и инвестиции, по-специално реформи и инвестиции за насърчаване на екологичния и цифровия преход и за укрепване на устойчивостта на икономиките на държавите членки. Механизмът също така спомага за укрепването на публичните финанси и стимулира растежа и създаването на работни места в средносрочен и дългосрочен план, подобрява териториалното сближаване в рамките на Съюза и подкрепя непрекъснатото прилагане на Европейския стълб на социалните права. Максималното финансово участие за държава членка в рамките на Механизма беше актуализирано на 30 юни 2022 г. в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕС) 2021/241.

| (2) | На 22 ноември 2022 г. Комисията прие годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2023 г. На 23 март 2023 г. Европейският съвет одобри приоритетите на годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., които са съсредоточени около четирите измерения на конкурентоспособната устойчивост. На 22 ноември 2022 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие и доклада за механизма за предупреждение за 2023 г., в който посочи Франция като една от държавите членки, които могат да бъдат засегнати или за които може да съществува риск да бъдат засегнати от дисбаланси, и за които ще е необходим задълбочен преглед. На същата дата Комисията прие и становище относно проекта на бюджетен план за 2023 г. на Франция. Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната и предложение за съвместния доклад за заетостта за 2023 г., в който се анализира прилагането на насоките за заетостта и принципите на Европейския стълб на социалните права. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната (4) („Препоръка от 2023 г. относно еврозоната“) на 16 май 2023 г. и съвместния доклад за заетостта на 13 март 2023 г. |
| --- | --- |

(2)

На 22 ноември 2022 г. Комисията прие годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2023 г. На 23 март 2023 г. Европейският съвет одобри приоритетите на годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., които са съсредоточени около четирите измерения на конкурентоспособната устойчивост. На 22 ноември 2022 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие и доклада за механизма за предупреждение за 2023 г., в който посочи Франция като една от държавите членки, които могат да бъдат засегнати или за които може да съществува риск да бъдат засегнати от дисбаланси, и за които ще е необходим задълбочен преглед. На същата дата Комисията прие и становище относно проекта на бюджетен план за 2023 г. на Франция. Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната и предложение за съвместния доклад за заетостта за 2023 г., в който се анализира прилагането на насоките за заетостта и принципите на Европейския стълб на социалните права. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната (4) („Препоръка от 2023 г. относно еврозоната“) на 16 май 2023 г. и съвместния доклад за заетостта на 13 март 2023 г.

| (3) | Въпреки че икономиките на Съюза показват забележителна устойчивост, геополитическият контекст продължава да оказва отрицателно въздействие. Като застава твърдо зад Украйна, Съюзът насочва своята програма за икономическа и социална политика към намаляване на отрицателното въздействие от енергийните сътресения върху уязвимите домакинства и предприятия в краткосрочен план и към запазване на усилията за осъществяване на екологичния и цифровия преход, подкрепа за устойчив и приобщаващ растеж, запазване на макроикономическата стабилност и повишаване на устойчивостта в средносрочен план. Той също така поставя особен акцент върху повишаването на конкурентоспособността и производителността на Съюза. |
| --- | --- |

(3)

Въпреки че икономиките на Съюза показват забележителна устойчивост, геополитическият контекст продължава да оказва отрицателно въздействие. Като застава твърдо зад Украйна, Съюзът насочва своята програма за икономическа и социална политика към намаляване на отрицателното въздействие от енергийните сътресения върху уязвимите домакинства и предприятия в краткосрочен план и към запазване на усилията за осъществяване на екологичния и цифровия преход, подкрепа за устойчив и приобщаващ растеж, запазване на макроикономическата стабилност и повишаване на устойчивостта в средносрочен план. Той също така поставя особен акцент върху повишаването на конкурентоспособността и производителността на Съюза.

| (4) | На 1 февруари 2023 г. Комисията публикува съобщение, озаглавено „Промишлен план на Зеления пакт за ерата на нулеви нетни емисии“ („промишлен план на Зеления пакт“). Целта на промишления план на Зеления пакт е засилване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии и подпомагане на бързия преход към неутралност по отношение на климата. Планът допълва текущите усилия в рамките на Европейския зелен пакт и REPowerEU. Той има за цел и да се осигури по-благоприятна среда за увеличаване на производствения капацитет на Съюза за технологиите и продуктите с нулеви нетни емисии, необходими за постигане на амбициозните цели на Съюза в областта на климата, и да се гарантира достъп до съответните суровини от критично значение, включително чрез диверсифициране на източниците, правилно използване на геоложките ресурси в държавите членки и максимално увеличаване на рециклирането на суровини. Промишленият план на Зеления пакт се основава на четири стълба: предвидима и опростена регулаторна среда, по-бърз достъп до финансиране, повишаване на уменията и отворена търговия за устойчиви вериги на доставки. На 16 март 2023 г. Комисията публикува ново съобщение, озаглавено „Дългосрочна конкурентоспособност на ЕС: перспективи след 2030 г.“, структурирано около девет взаимно подсилващи се движещи сили с цел да се работи за стимулираща растежа регулаторна рамка. В него се определят приоритети на политиката, насочени към активно осигуряване на структурни подобрения, добре насочени инвестиции и регулаторни мерки за дългосрочната конкурентоспособност на Съюза и неговите държави членки. Препоръките по-долу спомагат за изпълнението на тези приоритети. |
| --- | --- |

(4)

На 1 февруари 2023 г. Комисията публикува съобщение, озаглавено „Промишлен план на Зеления пакт за ерата на нулеви нетни емисии“ („промишлен план на Зеления пакт“). Целта на промишления план на Зеления пакт е засилване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии и подпомагане на бързия преход към неутралност по отношение на климата. Планът допълва текущите усилия в рамките на Европейския зелен пакт и REPowerEU. Той има за цел и да се осигури по-благоприятна среда за увеличаване на производствения капацитет на Съюза за технологиите и продуктите с нулеви нетни емисии, необходими за постигане на амбициозните цели на Съюза в областта на климата, и да се гарантира достъп до съответните суровини от критично значение, включително чрез диверсифициране на източниците, правилно използване на геоложките ресурси в държавите членки и максимално увеличаване на рециклирането на суровини. Промишленият план на Зеления пакт се основава на четири стълба: предвидима и опростена регулаторна среда, по-бърз достъп до финансиране, повишаване на уменията и отворена търговия за устойчиви вериги на доставки. На 16 март 2023 г. Комисията публикува ново съобщение, озаглавено „Дългосрочна конкурентоспособност на ЕС: перспективи след 2030 г.“, структурирано около девет взаимно подсилващи се движещи сили с цел да се работи за стимулираща растежа регулаторна рамка. В него се определят приоритети на политиката, насочени към активно осигуряване на структурни подобрения, добре насочени инвестиции и регулаторни мерки за дългосрочната конкурентоспособност на Съюза и неговите държави членки. Препоръките по-долу спомагат за изпълнението на тези приоритети.

| (5) | През 2023 г. европейският семестър за координация на икономическите политики продължава да се развива в съответствие с прилагането на Механизма. Пълното изпълнение на плановете за възстановяване и устойчивост продължава да е от съществено значение за изпълнението на приоритетите на политиката в рамките на европейския семестър, тъй като плановете обхващат всички или значителна част от съответните специфични за всяка държава препоръки, отправени през последните години. Специфичните за всяка държава препоръки за 2019 г., 2020 г. и 2022 г. продължават да бъдат еднакво актуални за плановете за възстановяване и устойчивост, преразгледани, актуализирани или изменени в съответствие с членове 14, 18 и 21 от Регламент (ЕС) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

През 2023 г. европейският семестър за координация на икономическите политики продължава да се развива в съответствие с прилагането на Механизма. Пълното изпълнение на плановете за възстановяване и устойчивост продължава да е от съществено значение за изпълнението на приоритетите на политиката в рамките на европейския семестър, тъй като плановете обхващат всички или значителна част от съответните специфични за всяка държава препоръки, отправени през последните години. Специфичните за всяка държава препоръки за 2019 г., 2020 г. и 2022 г. продължават да бъдат еднакво актуални за плановете за възстановяване и устойчивост, преразгледани, актуализирани или изменени в съответствие с членове 14, 18 и 21 от Регламент (ЕС) 2021/241.

| (6) | Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета (5) („Регламентът REPowerEU“), приет на 27 февруари 2023 г., има за цел бързото премахване на зависимостта на Съюза от вноса на руски изкопаеми горива. Това ще допринесе за енергийната сигурност и диверсификацията на енергийните доставки на Съюза, като същевременно ще увеличи използването на възобновяеми енергийни източници, капацитета за съхранение на енергия и енергийната ефективност. Регламентът REPowerEU дава възможност на държавите членки да добавят нова глава за REPowerEU към своите национални планове за възстановяване и устойчивост, за да финансират ключови реформи и инвестиции, които ще спомогнат за постигането на целите на REPowerEU. Тези реформи и инвестиции също така ще спомогнат за повишаване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии, както е посочено в промишления план на Зеления пакт, и за изпълнение на свързаните с енергетиката специфични за всяка държава препоръки, отправени към държавите членки през 2022 г. и когато е приложимо, през 2023 г. С Регламента REPowerEU се въвежда нова категория безвъзмездна финансова подкрепа, която се предоставя на държавите членки за финансиране на нови свързани с енергетиката реформи и инвестиции в рамките на техните планове за възстановяване и устойчивост. |
| --- | --- |

(6)

Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета (5) („Регламентът REPowerEU“), приет на 27 февруари 2023 г., има за цел бързото премахване на зависимостта на Съюза от вноса на руски изкопаеми горива. Това ще допринесе за енергийната сигурност и диверсификацията на енергийните доставки на Съюза, като същевременно ще увеличи използването на възобновяеми енергийни източници, капацитета за съхранение на енергия и енергийната ефективност. Регламентът REPowerEU дава възможност на държавите членки да добавят нова глава за REPowerEU към своите национални планове за възстановяване и устойчивост, за да финансират ключови реформи и инвестиции, които ще спомогнат за постигането на целите на REPowerEU. Тези реформи и инвестиции също така ще спомогнат за повишаване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии, както е посочено в промишления план на Зеления пакт, и за изпълнение на свързаните с енергетиката специфични за всяка държава препоръки, отправени към държавите членки през 2022 г. и когато е приложимо, през 2023 г. С Регламента REPowerEU се въвежда нова категория безвъзмездна финансова подкрепа, която се предоставя на държавите членки за финансиране на нови свързани с енергетиката реформи и инвестиции в рамките на техните планове за възстановяване и устойчивост.

| (7) | На 8 март 2023 г. Комисията прие съобщение, в което се предоставят насоки за фискалната политика за 2024 г. („съобщението от 8 март 2023 г.“). То има за цел да подпомогне изготвянето на програмите за стабилност и конвергенция на държавите членки и по този начин да се засили координацията на политиките. Комисията припомни, че общата клауза за дерогация от Пакта за стабилност и растеж ще бъде дезактивирана в края на 2023 г. Тя призова за фискални политики през периода 2023—2024 г., които осигуряват средносрочна устойчивост на обслужването на дълга и повишават потенциалния растеж по устойчив начин, и прикани държавите членки да определят в своите програми за стабилност и конвергенция за 2023 г. начина, по който фискалните им планове ще осигурят спазването на референтната стойност по Договора от 3 % от брутния вътрешен продукт (БВП), както и реалистичното и непрекъснато намаляване на дълга или запазването на благоразумно равнище на дълга в средносрочен план. Комисията прикани държавите членки също така постепенно да премахнат националните фискални мерки, въведени за защита на домакинствата и предприятията от енергийния ценови шок, като се започне с тези с най-слаба насоченост. Тя посочи, че ако мерките за подкрепа трябва да бъдат удължени поради подновен натиск върху цените на енергията, държавите членки следва да насочат много по-добре тези мерки към уязвимите домакинства и предприятия. Комисията заяви, че фискалните препоръки ще бъдат количествено определени и диференцирани. Освен това, както се предлага в съобщението на Комисията от 9 ноември 2022 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС, фискалните препоръки ще бъдат формулирани въз основа на нетните първични разходи. Комисията препоръча всички държави членки да продължат да защитават инвестициите, финансирани на национално равнище, и да гарантират ефективното използване на средствата по линия на Механизма и други фондове на Съюза, по-специално с оглед на екологичния и цифровия преход и целите по отношение на устойчивостта. Комисията посочи, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. в съответствие с действащите правни разпоредби. |
| --- | --- |

(7)

На 8 март 2023 г. Комисията прие съобщение, в което се предоставят насоки за фискалната политика за 2024 г. („съобщението от 8 март 2023 г.“). То има за цел да подпомогне изготвянето на програмите за стабилност и конвергенция на държавите членки и по този начин да се засили координацията на политиките. Комисията припомни, че общата клауза за дерогация от Пакта за стабилност и растеж ще бъде дезактивирана в края на 2023 г. Тя призова за фискални политики през периода 2023—2024 г., които осигуряват средносрочна устойчивост на обслужването на дълга и повишават потенциалния растеж по устойчив начин, и прикани държавите членки да определят в своите програми за стабилност и конвергенция за 2023 г. начина, по който фискалните им планове ще осигурят спазването на референтната стойност по Договора от 3 % от брутния вътрешен продукт (БВП), както и реалистичното и непрекъснато намаляване на дълга или запазването на благоразумно равнище на дълга в средносрочен план. Комисията прикани държавите членки също така постепенно да премахнат националните фискални мерки, въведени за защита на домакинствата и предприятията от енергийния ценови шок, като се започне с тези с най-слаба насоченост. Тя посочи, че ако мерките за подкрепа трябва да бъдат удължени поради подновен натиск върху цените на енергията, държавите членки следва да насочат много по-добре тези мерки към уязвимите домакинства и предприятия. Комисията заяви, че фискалните препоръки ще бъдат количествено определени и диференцирани. Освен това, както се предлага в съобщението на Комисията от 9 ноември 2022 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС, фискалните препоръки ще бъдат формулирани въз основа на нетните първични разходи. Комисията препоръча всички държави членки да продължат да защитават инвестициите, финансирани на национално равнище, и да гарантират ефективното използване на средствата по линия на Механизма и други фондове на Съюза, по-специално с оглед на екологичния и цифровия преход и целите по отношение на устойчивостта. Комисията посочи, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. в съответствие с действащите правни разпоредби.

| (8) | На 26 април 2023 г. Комисията представи законодателни предложения за извършване на цялостна реформа на правилата на Съюза за икономическо управление. Основната цел на предложенията е да се засили устойчивостта на обслужването на публичния дълг и да се насърчи устойчивият и приобщаващ растеж във всички държави членки чрез реформи и инвестиции. Предложенията на Комисията са насочени към подобряване на националната ангажираност, опростяване на рамката и преминаване към по-голям средносрочен фокус в съчетание с ефективно и по-последователно правоприлагане. Съгласно заключенията на Съвета от 14 март 2023 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС целта е законодателната работа да приключи през 2023 г. |
| --- | --- |

(8)

На 26 април 2023 г. Комисията представи законодателни предложения за извършване на цялостна реформа на правилата на Съюза за икономическо управление. Основната цел на предложенията е да се засили устойчивостта на обслужването на публичния дълг и да се насърчи устойчивият и приобщаващ растеж във всички държави членки чрез реформи и инвестиции. Предложенията на Комисията са насочени към подобряване на националната ангажираност, опростяване на рамката и преминаване към по-голям средносрочен фокус в съчетание с ефективно и по-последователно правоприлагане. Съгласно заключенията на Съвета от 14 март 2023 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС целта е законодателната работа да приключи през 2023 г.

| (9) | На 28 април 2021 г. Франция представи на Комисията своя национален план за възстановяване и устойчивост в съответствие с член 18, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2021/241. Съгласно член 19 от Регламент (ЕС) 2021/241 Комисията оцени целесъобразността, ефективността, ефикасността и съгласуваността на плана за възстановяване и устойчивост в съответствие с насоките за оценка, съдържащи се в приложение V към посочения регламент. На 13 юли 2021 г. Съветът прие своето решение за изпълнение за одобряване на оценката на плана за възстановяване и устойчивост на Франция (6). Отпускането на траншовете зависи от приемането на решение на Комисията в съответствие с член 24, параграф 5 от Регламент (ЕС) 2021/241, в което се посочва, че Франция е изпълнила задоволително съответните ключови етапи и цели, определени в решението за изпълнение на Съвета. Задоволителното изпълнение предполага, че постигането на предходните ключови етапи и цели е запазено. |
| --- | --- |

(9)

На 28 април 2021 г. Франция представи на Комисията своя национален план за възстановяване и устойчивост в съответствие с член 18, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2021/241. Съгласно член 19 от Регламент (ЕС) 2021/241 Комисията оцени целесъобразността, ефективността, ефикасността и съгласуваността на плана за възстановяване и устойчивост в съответствие с насоките за оценка, съдържащи се в приложение V към посочения регламент. На 13 юли 2021 г. Съветът прие своето решение за изпълнение за одобряване на оценката на плана за възстановяване и устойчивост на Франция (6). Отпускането на траншовете зависи от приемането на решение на Комисията в съответствие с член 24, параграф 5 от Регламент (ЕС) 2021/241, в което се посочва, че Франция е изпълнила задоволително съответните ключови етапи и цели, определени в решението за изпълнение на Съвета. Задоволителното изпълнение предполага, че постигането на предходните ключови етапи и цели е запазено.

| (10) | В съответствие с член 4, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1466/97 на 11 май 2023 г. Франция представи националната си програма за реформи за 2023 г. и програмата си за стабилност за 2023 г. Двете програми бяха оценени заедно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В съответствие с член 27 от Регламент (ЕС) 2021/241 националната програма за реформи за 2023 г. отразява също шестмесечното докладване на Франция относно напредъка, постигнат при изпълнението на нейния план за възстановяване и устойчивост. |
| --- | --- |

(10)

В съответствие с член 4, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1466/97 на 11 май 2023 г. Франция представи националната си програма за реформи за 2023 г. и програмата си за стабилност за 2023 г. Двете програми бяха оценени заедно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В съответствие с член 27 от Регламент (ЕС) 2021/241 националната програма за реформи за 2023 г. отразява също шестмесечното докладване на Франция относно напредъка, постигнат при изпълнението на нейния план за възстановяване и устойчивост.

| (11) | На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклада за Франция за 2023 г. В него беше оценен напредъкът на Франция в изпълнението на съответните специфични за държавата препоръки, приети от Съвета в периода 2019—2022 г., и беше направен преглед на изпълнението от страна на Франция на плана за възстановяване и устойчивост. Въз основа на този анализ в доклада за държавата бяха посочени пропуски по отношение на предизвикателствата, които не са разгледани или са само частично разгледани в плана за възстановяване и устойчивост, както и по отношение на новите и нововъзникващите предизвикателства. В него бяха оценени също напредъкът на Франция при прилагането на Европейския стълб на социалните права и постигането на водещите цели на Съюза в областта на заетостта, уменията и намаляването на бедността, както и напредъкът в постигането на целите на Обединените нации за устойчиво развитие. |
| --- | --- |

(11)

На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклада за Франция за 2023 г. В него беше оценен напредъкът на Франция в изпълнението на съответните специфични за държавата препоръки, приети от Съвета в периода 2019—2022 г., и беше направен преглед на изпълнението от страна на Франция на плана за възстановяване и устойчивост. Въз основа на този анализ в доклада за държавата бяха посочени пропуски по отношение на предизвикателствата, които не са разгледани или са само частично разгледани в плана за възстановяване и устойчивост, както и по отношение на новите и нововъзникващите предизвикателства. В него бяха оценени също напредъкът на Франция при прилагането на Европейския стълб на социалните права и постигането на водещите цели на Съюза в областта на заетостта, уменията и намаляването на бедността, както и напредъкът в постигането на целите на Обединените нации за устойчиво развитие.

| (12) | Комисията извърши задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 за Франция и публикува резултатите от него на 24 май 2023 г. Комисията стигна до заключението, че във Франция са налице макроикономически дисбаланси. По-специално уязвимостите, свързани с големия държавен дълг, конкурентоспособността и ниския ръст на производителността, които имат трансгранично значение, продължават да са налице, въпреки някои признаци за намаляването им. Консолидираният държавен дълг намалява от началото на възстановяването на БВП през 2021 г., след като се увеличи по време на пандемията от COVID-19. През 2022 г. с различни фискални мерки въздействието на енергийната криза бе смекчено значително, но бе забавено намаляването на дълга. Прогнозира се дългът да продължи да намалява през тази и през следващата година, но се предвижда след това отново да навлезе във възходяща тенденция, ако липсват мерки на политиките, като остане голям и над равнищата отпреди пандемията от COVID-19. Предизвикателствата пред средносрочната фискална устойчивост остават големи. Мерките на политиките, предприети през последните години и насочени към засилване на потенциалния растеж, могат да помогнат за коригиране на прогнозираното увеличение на държавния дълг в средносрочен план. Бяха приети няколко реформи за повишаване на конкурентоспособността на разходите. Наблюдава се малък положителен ефект върху конкурентоспособността и пълното въздействие на тези реформи се очаква да се реализира през следващите години. Също така се очаква производителността на труда да се повиши в резултат на ефективното изпълнение на планираните инвестиции и реформи. Френската икономика показа устойчивост през последната година, тъй като конкурентоспособността на разходите беше засегната в по-малка степен от увеличенията на цените на енергията, отколкото в останалата част от еврозоната. Износът се увеличава благодарение на по-нататъшното възстановяване на трансграничния туризъм и авиационния сектор, които бяха силно засегнати от пандемията от COVID-19. Въпреки че дългът на частния сектор се увеличи по време на най-лошия период от пандемията от COVID-19, по-големите корпоративни заеми вървяха ръка за ръка с увеличения на собствения капитал и натрупване на ликвидни буфери. По-високите лихвени проценти могат да затруднят намаляването на публичната и частната задлъжнялост. Отговорът чрез политиките беше благоприятен, но продължават да съществуват предизвикателства в областта на управлението на публичните финанси. Ефективното прилагане на наскоро приетите реформи, а именно на реформата на управлението на публичните финанси и на новия механизъм за извършване на годишни оценки на публичните разходи, продължава да е от ключово значение за по-нататъшното намаляване на уязвимостите. И двете действия са от решаващо значение, за да продължи ограничаването на разходите и публичния дълг да запази устойчива низходяща тенденция. Освен това правителството прие реформа на държавната пенсионна система, която се очаква да подпомогне устойчивостта на обслужването на публичния дълг. |
| --- | --- |

(12)

Комисията извърши задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 за Франция и публикува резултатите от него на 24 май 2023 г. Комисията стигна до заключението, че във Франция са налице макроикономически дисбаланси. По-специално уязвимостите, свързани с големия държавен дълг, конкурентоспособността и ниския ръст на производителността, които имат трансгранично значение, продължават да са налице, въпреки някои признаци за намаляването им. Консолидираният държавен дълг намалява от началото на възстановяването на БВП през 2021 г., след като се увеличи по време на пандемията от COVID-19. През 2022 г. с различни фискални мерки въздействието на енергийната криза бе смекчено значително, но бе забавено намаляването на дълга. Прогнозира се дългът да продължи да намалява през тази и през следващата година, но се предвижда след това отново да навлезе във възходяща тенденция, ако липсват мерки на политиките, като остане голям и над равнищата отпреди пандемията от COVID-19. Предизвикателствата пред средносрочната фискална устойчивост остават големи. Мерките на политиките, предприети през последните години и насочени към засилване на потенциалния растеж, могат да помогнат за коригиране на прогнозираното увеличение на държавния дълг в средносрочен план. Бяха приети няколко реформи за повишаване на конкурентоспособността на разходите. Наблюдава се малък положителен ефект върху конкурентоспособността и пълното въздействие на тези реформи се очаква да се реализира през следващите години. Също така се очаква производителността на труда да се повиши в резултат на ефективното изпълнение на планираните инвестиции и реформи. Френската икономика показа устойчивост през последната година, тъй като конкурентоспособността на разходите беше засегната в по-малка степен от увеличенията на цените на енергията, отколкото в останалата част от еврозоната. Износът се увеличава благодарение на по-нататъшното възстановяване на трансграничния туризъм и авиационния сектор, които бяха силно засегнати от пандемията от COVID-19. Въпреки че дългът на частния сектор се увеличи по време на най-лошия период от пандемията от COVID-19, по-големите корпоративни заеми вървяха ръка за ръка с увеличения на собствения капитал и натрупване на ликвидни буфери. По-високите лихвени проценти могат да затруднят намаляването на публичната и частната задлъжнялост. Отговорът чрез политиките беше благоприятен, но продължават да съществуват предизвикателства в областта на управлението на публичните финанси. Ефективното прилагане на наскоро приетите реформи, а именно на реформата на управлението на публичните финанси и на новия механизъм за извършване на годишни оценки на публичните разходи, продължава да е от ключово значение за по-нататъшното намаляване на уязвимостите. И двете действия са от решаващо значение, за да продължи ограничаването на разходите и публичния дълг да запази устойчива низходяща тенденция. Освен това правителството прие реформа на държавната пенсионна система, която се очаква да подпомогне устойчивостта на обслужването на публичния дълг.

| (13) | В съответствие с данни, потвърдени от Евростат, дефицитът по консолидирания държавен бюджет на Франция е намалял от 6,5 % от БВП през 2021 г. до 4,7 % през 2022 г., а консолидираният държавен дълг е намалял от 112,9 % от БВП в края на 2021 г. до 111,6 % в края на 2022 г. На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклад, изготвен в съответствие с член 126, параграф 3 от Договора. В доклада е разгледано състоянието на бюджета на Франция, тъй като нейният дефицит по консолидирания държавен бюджет през 2022 г. надхвърля референтната стойност по Договора от 3% от БВП, а нейният консолидиран държавен дълг надхвърля референтната стойност по Договора от 60% от БВП и не спазва целевия показател за намаляване на дълга. В доклада се стига до заключението, че критериите за дефицита и дълга не са изпълнени. В съответствие със съобщението си от 8 март 2023 г. през пролетта на 2023 г. Комисията не предложи откриване на нови процедури при прекомерен дефицит. Впоследствие Комисията заяви, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. Франция следва да вземе това предвид при изпълнението на своя бюджет за 2023 г. и при изготвянето на проекта си на бюджетен план за 2024 г. |
| --- | --- |

(13)

В съответствие с данни, потвърдени от Евростат, дефицитът по консолидирания държавен бюджет на Франция е намалял от 6,5 % от БВП през 2021 г. до 4,7 % през 2022 г., а консолидираният държавен дълг е намалял от 112,9 % от БВП в края на 2021 г. до 111,6 % в края на 2022 г. На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклад, изготвен в съответствие с член 126, параграф 3 от Договора. В доклада е разгледано състоянието на бюджета на Франция, тъй като нейният дефицит по консолидирания държавен бюджет през 2022 г. надхвърля референтната стойност по Договора от 3% от БВП, а нейният консолидиран държавен дълг надхвърля референтната стойност по Договора от 60% от БВП и не спазва целевия показател за намаляване на дълга. В доклада се стига до заключението, че критериите за дефицита и дълга не са изпълнени. В съответствие със съобщението си от 8 март 2023 г. през пролетта на 2023 г. Комисията не предложи откриване на нови процедури при прекомерен дефицит. Впоследствие Комисията заяви, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. Франция следва да вземе това предвид при изпълнението на своя бюджет за 2023 г. и при изготвянето на проекта си на бюджетен план за 2024 г.

| (14) | Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно от мерките на фискалната политика, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. През 2022 г. тези мерки на фискалната политика, водещи до намаляване на приходите, включваха намаляване на националния данък върху крайното потребление на електроенергия (taxe intérieure sur lа consommation finale d'électricité или TICFE), докато мерките на фискалната политика, водещи до увеличаване на разходите, включваха преки субсидии за компенсации за доставчиците на газ и електроенергия за тавана на регулираните цени на газа и електроенергията, субсидии за ограничаване на увеличението на цените на дребно на горивата за транспорта и за енергоемки предприятия, както и трансфери към домакинствата с ниски доходи. Разходите за тези мерки бяха частично компенсирани от нови данъци върху извънредните печалби на производителите и доставчиците на енергия, а именно изключителен солидарен данък върху дружествата, осъществяващи дейност в сферата на изкопаемите горива и рафинирането, и механизъм за определяне на таван на инфрамаргиналните пазарни приходи от производство на електроенергия, както и от косвения данък върху приходите на производителите на възобновяема енергия и по-ниските субсидии за тях, произтичащи от положителната разлика между пазарните и референтните цени на електроенергията. Комисията оценява нетните бюджетни разходи за тези мерки на 0,9 % от БВП през 2022 г. В същото време прогнозните разходи за временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, намаляха до 0,5 % от БВП през 2022 г. спрямо 2,6 % през 2021 г. |
| --- | --- |

(14)

Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно от мерките на фискалната политика, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. През 2022 г. тези мерки на фискалната политика, водещи до намаляване на приходите, включваха намаляване на националния данък върху крайното потребление на електроенергия (taxe intérieure sur lа consommation finale d'électricité или TICFE), докато мерките на фискалната политика, водещи до увеличаване на разходите, включваха преки субсидии за компенсации за доставчиците на газ и електроенергия за тавана на регулираните цени на газа и електроенергията, субсидии за ограничаване на увеличението на цените на дребно на горивата за транспорта и за енергоемки предприятия, както и трансфери към домакинствата с ниски доходи. Разходите за тези мерки бяха частично компенсирани от нови данъци върху извънредните печалби на производителите и доставчиците на енергия, а именно изключителен солидарен данък върху дружествата, осъществяващи дейност в сферата на изкопаемите горива и рафинирането, и механизъм за определяне на таван на инфрамаргиналните пазарни приходи от производство на електроенергия, както и от косвения данък върху приходите на производителите на възобновяема енергия и по-ниските субсидии за тях, произтичащи от положителната разлика между пазарните и референтните цени на електроенергията. Комисията оценява нетните бюджетни разходи за тези мерки на 0,9 % от БВП през 2022 г. В същото време прогнозните разходи за временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, намаляха до 0,5 % от БВП през 2022 г. спрямо 2,6 % през 2021 г.

| (15) | На 18 юни 2021 г. Съветът препоръча през 2022 г. Франция (7) да използва Механизма, за да финансира допълнителни инвестиции в подкрепа на възстановяването, като същевременно следва разумна фискална политика. Освен това Съветът препоръча на Франция да запази инвестициите, финансирани на национално равнище. |
| --- | --- |

(15)

На 18 юни 2021 г. Съветът препоръча през 2022 г. Франция (7) да използва Механизма, за да финансира допълнителни инвестиции в подкрепа на възстановяването, като същевременно следва разумна фискална политика. Освен това Съветът препоръча на Франция да запази инвестициите, финансирани на национално равнище.

| (16) | Според оценките на Комисията фискалната позиция (8) през 2022 г. е била подкрепяща — с равнище от 2,0% от БВП. В съответствие с препоръката на Съвета Франция продължи да подпомага възстановяването с инвестиции, финансирани от Механизма. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, възлизаха на 0,6 % от БВП през 2022 г. (0,7 % от БВП през 2021 г.). Незначителното намаляване на разходите, финансирани с безвъзмездни средства по линия на Механизма и други фондове на Съюза, през 2022 г. се дължи на съсредоточаването на изпълнението на плана за възстановяване и устойчивост през първите две години от него. Инвестициите, финансирани на национално равнище, осигуриха експанзионистичен принос от 0,1 процентни пункта към фискалната позиция (9). Следователно Франция е запазила инвестициите, финансирани на национално равнище, в съответствие с препоръката на Съвета. Същевременно ръстът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (без новите мерки по отношение на приходите) доведе до експанзионистичен принос в размер на 1,7 процентни пункта към фискалната позиция. Този значителен експанзионистичен принос включваше допълнителното въздействие на мерките на фискалната политика, предприети за намаляване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията (допълнителни нетни бюджетни разходи в размер на 0,8% от БВП). В същото време индексацията на пенсиите, социалните помощи и заплатите в публичния сектор също допринася (0,4% от БВП) за растежа на нетните първични текущи разходи. Поради това Франция не ограничи в достатъчна степен ръста на финансираните на национално равнище текущи разходи. Този значителен експанзионистичен принос на финансираните на национално равнище текущи разходи само частично се дължи на мерките за справяне с икономическото и социалното въздействие на увеличението на цените на енергията, както и на разходите за предоставяне на временна закрила на разселените лица от Украйна. |
| --- | --- |

(16)

Според оценките на Комисията фискалната позиция (8) през 2022 г. е била подкрепяща — с равнище от 2,0% от БВП. В съответствие с препоръката на Съвета Франция продължи да подпомага възстановяването с инвестиции, финансирани от Механизма. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, възлизаха на 0,6 % от БВП през 2022 г. (0,7 % от БВП през 2021 г.). Незначителното намаляване на разходите, финансирани с безвъзмездни средства по линия на Механизма и други фондове на Съюза, през 2022 г. се дължи на съсредоточаването на изпълнението на плана за възстановяване и устойчивост през първите две години от него. Инвестициите, финансирани на национално равнище, осигуриха експанзионистичен принос от 0,1 процентни пункта към фискалната позиция (9). Следователно Франция е запазила инвестициите, финансирани на национално равнище, в съответствие с препоръката на Съвета. Същевременно ръстът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (без новите мерки по отношение на приходите) доведе до експанзионистичен принос в размер на 1,7 процентни пункта към фискалната позиция. Този значителен експанзионистичен принос включваше допълнителното въздействие на мерките на фискалната политика, предприети за намаляване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията (допълнителни нетни бюджетни разходи в размер на 0,8% от БВП). В същото време индексацията на пенсиите, социалните помощи и заплатите в публичния сектор също допринася (0,4% от БВП) за растежа на нетните първични текущи разходи. Поради това Франция не ограничи в достатъчна степен ръста на финансираните на национално равнище текущи разходи. Този значителен експанзионистичен принос на финансираните на национално равнище текущи разходи само частично се дължи на мерките за справяне с икономическото и социалното въздействие на увеличението на цените на енергията, както и на разходите за предоставяне на временна закрила на разселените лица от Украйна.

| (17) | Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в програмата за стабилност за 2023 г. е по-благоприятен от прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. за 2023 г. и след това. Правителството предвижда реалният БВП да нарасне с 1,0 % през 2023 г. и с 1,6 % през 2024 г. За сравнение в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-нисък растеж на реалния БВП от 0,7% през 2023 г. и 1,4% през 2024 г., главно поради по-малкия принос на вътрешното търсене през 2023 г. за растежа, произтичащо от бруто образуването на основен капитал и материални запаси, и на външното търсене през 2024 г. |
| --- | --- |

(17)

Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в програмата за стабилност за 2023 г. е по-благоприятен от прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. за 2023 г. и след това. Правителството предвижда реалният БВП да нарасне с 1,0 % през 2023 г. и с 1,6 % през 2024 г. За сравнение в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-нисък растеж на реалния БВП от 0,7% през 2023 г. и 1,4% през 2024 г., главно поради по-малкия принос на вътрешното търсене през 2023 г. за растежа, произтичащо от бруто образуването на основен капитал и материални запаси, и на външното търсене през 2024 г.

| (18) | В своята програма за стабилност за 2023 г. правителството очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да се увеличи до 4,9 % от БВП през 2023 г. Увеличението през 2023 г. отразява основно забавянето на икономическата активност и очакваното неизпълнение на приходите. Според програмата за стабилност за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да спадне от 111,6 % в края на 2022 г. до 109,6 % в края на 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 4,7 % от БВП за 2023 г. Това е по-малко от дефицита, предвиден в програмата за стабилност за 2023 г., главно поради очакваната от Комисията по-голяма еластичност на данъците, водеща до по-големи приходи. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-ниско съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 109,6 % в края на 2023 г. |
| --- | --- |

(18)

В своята програма за стабилност за 2023 г. правителството очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да се увеличи до 4,9 % от БВП през 2023 г. Увеличението през 2023 г. отразява основно забавянето на икономическата активност и очакваното неизпълнение на приходите. Според програмата за стабилност за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да спадне от 111,6 % в края на 2022 г. до 109,6 % в края на 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 4,7 % от БВП за 2023 г. Това е по-малко от дефицита, предвиден в програмата за стабилност за 2023 г., главно поради очакваната от Комисията по-голяма еластичност на данъците, водеща до по-големи приходи. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-ниско съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 109,6 % в края на 2023 г.

| (19) | Салдото по консолидирания държавен бюджет през 2023 г. се очаква да продължи да се влияе от мерките на фискалната политика, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. Тези мерки се състоят от мерки, удължени от 2022 г., по-специално намаляването на TICFE и преките субсидии за компенсации за доставчиците на газ и електроенергия за тавана на регулираните цени на газа и електроенергията, както и от нови мерки като ваучера за транспортно гориво с условия за имуществено състояние (chèque carburant) за домакинствата с ниски доходи, с който бе заменена общата отстъпка, прилагана през 2022 г., и субсидиите за микро-, малки и средни предприятия, които не се възползват от регулираните тарифи за електроенергия, за покриване на увеличението на сметките за енергия до края на 2023 г. Разходите за тези мерки продължават да бъдат частично компенсирани от данъците върху извънредните печалби на производителите и доставчиците на енергия, а именно механизъм за определяне на таван на инфрамаргиналните пазарни приходи от производство на електроенергия, както и от косвения данък върху приходите на производителите на възобновяема енергия и по-ниските субсидии за тях, произтичащи от положителната разлика между пазарните и референтните цени на електроенергията. Като се вземат предвид тези приходи, нетните бюджетни разходи за мерките за подкрепа в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. възлизат на 1,0 % от БВП през 2023 г. (10) Повечето мерки през 2023 г. не изглеждат насочени към най-уязвимите домакинства или предприятия и не запазват изцяло ценовия сигнал за намаляване на търсенето на енергия и повишаване на енергийната ефективност въпреки повишаването на таваните на цените на електроенергията и газа за домакинствата. В резултат на това в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. размерът на целевите мерки за подкрепа, който трябва да бъде взет предвид при оценката на спазването на препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. (11), се оценява на 0,2 % от БВП през 2023 г. (спрямо 0,1 % от БВП през 2022 г.). И накрая, салдото по консолидирания държавен бюджет за 2023 г. се очаква да се повлияе положително от постепенното премахване на временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, които са оценени на 0,5 % от БВП. |
| --- | --- |

(19)

Салдото по консолидирания държавен бюджет през 2023 г. се очаква да продължи да се влияе от мерките на фискалната политика, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. Тези мерки се състоят от мерки, удължени от 2022 г., по-специално намаляването на TICFE и преките субсидии за компенсации за доставчиците на газ и електроенергия за тавана на регулираните цени на газа и електроенергията, както и от нови мерки като ваучера за транспортно гориво с условия за имуществено състояние (chèque carburant) за домакинствата с ниски доходи, с който бе заменена общата отстъпка, прилагана през 2022 г., и субсидиите за микро-, малки и средни предприятия, които не се възползват от регулираните тарифи за електроенергия, за покриване на увеличението на сметките за енергия до края на 2023 г. Разходите за тези мерки продължават да бъдат частично компенсирани от данъците върху извънредните печалби на производителите и доставчиците на енергия, а именно механизъм за определяне на таван на инфрамаргиналните пазарни приходи от производство на електроенергия, както и от косвения данък върху приходите на производителите на възобновяема енергия и по-ниските субсидии за тях, произтичащи от положителната разлика между пазарните и референтните цени на електроенергията. Като се вземат предвид тези приходи, нетните бюджетни разходи за мерките за подкрепа в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. възлизат на 1,0 % от БВП през 2023 г. (10) Повечето мерки през 2023 г. не изглеждат насочени към най-уязвимите домакинства или предприятия и не запазват изцяло ценовия сигнал за намаляване на търсенето на енергия и повишаване на енергийната ефективност въпреки повишаването на таваните на цените на електроенергията и газа за домакинствата. В резултат на това в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. размерът на целевите мерки за подкрепа, който трябва да бъде взет предвид при оценката на спазването на препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. (11), се оценява на 0,2 % от БВП през 2023 г. (спрямо 0,1 % от БВП през 2022 г.). И накрая, салдото по консолидирания държавен бюджет за 2023 г. се очаква да се повлияе положително от постепенното премахване на временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, които са оценени на 0,5 % от БВП.

| (20) | В препоръката си от 12 юли 2022 г. Съветът препоръча на Франция да гарантира, че през 2023 г. фискалната политика ще е разумна, по-специално като ограничи нарастването на финансираните на национално равнище първични текущи разходи под средносрочния потенциален растеж на производството (12), като се вземе предвид продължаващата временна и целенасочена подкрепа за най-уязвимите на покачването на цените на енергията домакинства и предприятия и за хората, бягащи от Украйна. В същото време Франция следва да има готовност да адаптира текущите разходи към променящата се ситуация. На Франция се препоръча също да увеличи публичните инвестиции за екологичния и цифровия преход, както и за енергийната сигурност, като се вземе предвид инициативата REPowerEU, включително чрез използване на Механизма и други фондове на Съюза. |
| --- | --- |

(20)

В препоръката си от 12 юли 2022 г. Съветът препоръча на Франция да гарантира, че през 2023 г. фискалната политика ще е разумна, по-специално като ограничи нарастването на финансираните на национално равнище първични текущи разходи под средносрочния потенциален растеж на производството (12), като се вземе предвид продължаващата временна и целенасочена подкрепа за най-уязвимите на покачването на цените на енергията домакинства и предприятия и за хората, бягащи от Украйна. В същото време Франция следва да има готовност да адаптира текущите разходи към променящата се ситуация. На Франция се препоръча също да увеличи публичните инвестиции за екологичния и цифровия преход, както и за енергийната сигурност, като се вземе предвид инициативата REPowerEU, включително чрез използване на Механизма и други фондове на Съюза.

| (21) | През 2023 г. в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда фискалната позиция да бъде рестриктивна (+ 0,5 % от БВП), в контекста на висока инфлация. Това се предхожда от експанзионистична фискална позиция през 2022 г. (‒ 2,0 % от БВП). Увеличението на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) през 2023 г. се очаква да осигури рестриктивен принос от 0,6 % от БВП към фискалната позиция. Това включва увеличените разходи за целевите мерки за подкрепа на домакинствата и предприятията, които са най-уязвими по отношение на покачването на цените на енергията, с 0,1 % от БВП. В обобщение, прогнозираният растеж на финансираните на национално равнище първични текущи разходи е в съответствие с препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по линия на Механизма и други фондове от Съюза, възлизаха на 0,4% от БВП през 2023 г., докато финансираните на национално равнище инвестиции осигуриха неутрален принос към фискалната позиция (13). Поради това Франция планира да финансира допълнителни инвестиции чрез Механизма и други фондове на Съюза и планира да запази финансираните на национално равнище инвестиции. Тя планира да финансира публични инвестиции за екологичния и цифровия преход, както и за енергийната сигурност, като инвестиции в рамките на плана за инвестиции „Франция 2030“ за насърчаване на инвестициите в най-съвременна научноизследователска и развойна дейност и в цифровите области, както и инвестиции в енергия от възобновяеми източници в отоплителните системи и в саниране на обществени и частни сгради, мерки в подкрепа на декарбонизацията на промишлеността, инвестиции в устойчив транспорт, здравеопазване и образование, които са частично финансирани от Механизма и други фондове на Съюза. |
| --- | --- |

(21)

През 2023 г. в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда фискалната позиция да бъде рестриктивна (+ 0,5 % от БВП), в контекста на висока инфлация. Това се предхожда от експанзионистична фискална позиция през 2022 г. (‒ 2,0 % от БВП). Увеличението на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) през 2023 г. се очаква да осигури рестриктивен принос от 0,6 % от БВП към фискалната позиция. Това включва увеличените разходи за целевите мерки за подкрепа на домакинствата и предприятията, които са най-уязвими по отношение на покачването на цените на енергията, с 0,1 % от БВП. В обобщение, прогнозираният растеж на финансираните на национално равнище първични текущи разходи е в съответствие с препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по линия на Механизма и други фондове от Съюза, възлизаха на 0,4% от БВП през 2023 г., докато финансираните на национално равнище инвестиции осигуриха неутрален принос към фискалната позиция (13). Поради това Франция планира да финансира допълнителни инвестиции чрез Механизма и други фондове на Съюза и планира да запази финансираните на национално равнище инвестиции. Тя планира да финансира публични инвестиции за екологичния и цифровия преход, както и за енергийната сигурност, като инвестиции в рамките на плана за инвестиции „Франция 2030“ за насърчаване на инвестициите в най-съвременна научноизследователска и развойна дейност и в цифровите области, както и инвестиции в енергия от възобновяеми източници в отоплителните системи и в саниране на обществени и частни сгради, мерки в подкрепа на декарбонизацията на промишлеността, инвестиции в устойчив транспорт, здравеопазване и образование, които са частично финансирани от Механизма и други фондове на Съюза.

| (22) | Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее до 4,4 % от БВП през 2024 г. Намалението през 2024 г. отразява главно оттеглянето на по-голямата част от мерките за енергийна подкрепа, придружено от по-голяма еластичност на данъците. Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да остане като цяло стабилно на равнище от 109,5 % в края на 2024 г. Въз основа на мерките на политиката, известни към крайната дата на изготвяне на прогнозата, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 4,3 % от БВП през 2024 г. Това е по-малко от дефицита, предвиден в програмата за стабилност за 2023 г., главно поради базов ефект, произтичащ от вече по-ниския дефицит, прогнозиран от Комисията за 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-ниско съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 109,5 % в края на 2024 г. |
| --- | --- |

(22)

Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее до 4,4 % от БВП през 2024 г. Намалението през 2024 г. отразява главно оттеглянето на по-голямата част от мерките за енергийна подкрепа, придружено от по-голяма еластичност на данъците. Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да остане като цяло стабилно на равнище от 109,5 % в края на 2024 г. Въз основа на мерките на политиката, известни към крайната дата на изготвяне на прогнозата, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 4,3 % от БВП през 2024 г. Това е по-малко от дефицита, предвиден в програмата за стабилност за 2023 г., главно поради базов ефект, произтичащ от вече по-ниския дефицит, прогнозиран от Комисията за 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-ниско съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 109,5 % в края на 2024 г.

| (23) | В програмата за стабилност за 2023 г. се предвижда постепенно премахване на повечето от мерките за енергийна подкрепа до 2024 г. Понастоящем Комисията приема, че нетните разходи за мерките за енергийна подкрепа възлизат на 0,2% от БВП през 2024 г. Тези оценки се основават на допускането, че няма да има нови увеличения на цените на енергията. Мерките за енергийна подкрепа, които понастоящем се планира да останат в сила през 2024 г., не изглежда да са насочени към уязвимите домакинства или предприятия. Те не запазват изцяло ценовия сигнал за намаляване на търсенето на енергия и повишаване на енергийната ефективност. |
| --- | --- |

(23)

В програмата за стабилност за 2023 г. се предвижда постепенно премахване на повечето от мерките за енергийна подкрепа до 2024 г. Понастоящем Комисията приема, че нетните разходи за мерките за енергийна подкрепа възлизат на 0,2% от БВП през 2024 г. Тези оценки се основават на допускането, че няма да има нови увеличения на цените на енергията. Мерките за енергийна подкрепа, които понастоящем се планира да останат в сила през 2024 г., не изглежда да са насочени към уязвимите домакинства или предприятия. Те не запазват изцяло ценовия сигнал за намаляване на търсенето на енергия и повишаване на енергийната ефективност.

| (24) | В Регламент (ЕО) No 1466/97 се призовава за годишно подобрение на структурното бюджетно салдо в посока постигане на средносрочната бюджетна цел с 0,5 % от БВП като референтна стойност (14). Като се вземат предвид съображенията за фискална устойчивост и необходимостта от намаляване на дефицита до стойност под референтната стойност по Договора от 3 % от БВП, според Комисията би било целесъобразно подобрение на структурното салдо от поне 0,7 % от БВП за 2024 г. За да се гарантира такова подобрение, и в съответствие с методиката на Комисията, нарастването на финансираните на национално равнище нетни първични разходи (15) през 2024 г. следва да не надвишава 2,3 %, както е отразено в настоящата препоръка. В същото време оставащите мерки за енергийна подкрепа (които понастоящем Комисията оценява на 1,0 % от БВП през 2023 г.) следва постепенно да бъдат премахнати, ако развитието на енергийния пазар позволява това и като се започне от най-слабо насочените мерки, а свързаните с това икономии следва да бъдат използвани за намаляване на бюджетния дефицит. Съгласно оценките на Комисията това ще доведе до растеж на нетните първични разходи под препоръчания максимален темп на растеж за 2024 г. |
| --- | --- |

(24)

В Регламент (ЕО) No 1466/97 се призовава за годишно подобрение на структурното бюджетно салдо в посока постигане на средносрочната бюджетна цел с 0,5 % от БВП като референтна стойност (14). Като се вземат предвид съображенията за фискална устойчивост и необходимостта от намаляване на дефицита до стойност под референтната стойност по Договора от 3 % от БВП, според Комисията би било целесъобразно подобрение на структурното салдо от поне 0,7 % от БВП за 2024 г. За да се гарантира такова подобрение, и в съответствие с методиката на Комисията, нарастването на финансираните на национално равнище нетни първични разходи (15) през 2024 г. следва да не надвишава 2,3 %, както е отразено в настоящата препоръка. В същото време оставащите мерки за енергийна подкрепа (които понастоящем Комисията оценява на 1,0 % от БВП през 2023 г.) следва постепенно да бъдат премахнати, ако развитието на енергийния пазар позволява това и като се започне от най-слабо насочените мерки, а свързаните с това икономии следва да бъдат използвани за намаляване на бюджетния дефицит. Съгласно оценките на Комисията това ще доведе до растеж на нетните първични разходи под препоръчания максимален темп на растеж за 2024 г.

| (25) | Ако се допусне, че политиките остават непроменени, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда нетните първични разходи, финансирани на национално равнище, да нараснат с 3,1 % през 2024 г., което е над препоръчания темп на растеж. Корекцията, предвидена в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г., е по-малка от икономиите от пълното премахване на мерките за енергийна подкрепа. Това се дължи на увеличените инвестиции по програмата „Франция 2030“ и на пълната отмяна на отчислението за добавената стойност на предприятията (данък производство). |
| --- | --- |

(25)

Ако се допусне, че политиките остават непроменени, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда нетните първични разходи, финансирани на национално равнище, да нараснат с 3,1 % през 2024 г., което е над препоръчания темп на растеж. Корекцията, предвидена в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г., е по-малка от икономиите от пълното премахване на мерките за енергийна подкрепа. Това се дължи на увеличените инвестиции по програмата „Франция 2030“ и на пълната отмяна на отчислението за добавената стойност на предприятията (данък производство).

| (26) | Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква публичните инвестиции да останат стабилни на равнище 3,8% от БВП между 2023 г. и 2024 г. Програмата за стабилност за 2023 г. се позовава на реформи и инвестиции, които се очаква да допринесат за фискалната устойчивост и устойчивия и приобщаващ растеж. Тези реформи и инвестиции включват реформа на управлението на публичните финанси и нов механизъм за преглед на разходите, реформи на пенсионната система и на системата за обезщетения за безработица, както и инвестиции за насърчаване на екологичния и цифровия преход, които са част и от плана за възстановяване и устойчивост. В програмата за стабилност за 2023 г. се очертава средносрочен фискален план до 2027 г. Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет постепенно да намалее до 3,7% от БВП през 2025 г., до 3,2% през 2026 г. и до 2,7% до 2027 г. Поради това се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет да спадне под 3% от БВП до 2027 г. Според програмата за стабилност за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да спадне от 109,5 % в края на 2024 г. до 108,3 % до края на 2027 г. |
| --- | --- |

(26)

Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква публичните инвестиции да останат стабилни на равнище 3,8% от БВП между 2023 г. и 2024 г. Програмата за стабилност за 2023 г. се позовава на реформи и инвестиции, които се очаква да допринесат за фискалната устойчивост и устойчивия и приобщаващ растеж. Тези реформи и инвестиции включват реформа на управлението на публичните финанси и нов механизъм за преглед на разходите, реформи на пенсионната система и на системата за обезщетения за безработица, както и инвестиции за насърчаване на екологичния и цифровия преход, които са част и от плана за възстановяване и устойчивост. В програмата за стабилност за 2023 г. се очертава средносрочен фискален план до 2027 г. Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет постепенно да намалее до 3,7% от БВП през 2025 г., до 3,2% през 2026 г. и до 2,7% до 2027 г. Поради това се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет да спадне под 3% от БВП до 2027 г. Според програмата за стабилност за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да спадне от 109,5 % в края на 2024 г. до 108,3 % до края на 2027 г.

| (27) | В съответствие с член 19, параграф 3, буква б) от Регламент (ЕС) 2021/241 и критерий 2.2 от приложение V към него планът за възстановяване и устойчивост включва широк набор от взаимно подсилващи се реформи и инвестиции, които трябва да бъдат изпълнени до 2026 г. Изпълнението на плана за възстановяване и устойчивост на Франция е в ход. Франция подаде едно искане за плащане, съответстващо на 38 ключови етапа и цели в плана за възстановяване и устойчивост, в резултат на което са изплатени общо 7 400 000 EUR. Ключовите етапи отразяват напредъка в изпълнението на реформите в областта на публичните финанси, жилищното настаняване, мобилността, заетостта, уменията и здравето. Няколко цели отразяват големи инвестиции в областта на енергийното обновяване на сгради, декарбонизацията на промишлеността, екологично чистите превозни средства, научните изследвания, младежката заетост и образованието. На 20 април 2023 г. Франция представи изменение на своя план за възстановяване и устойчивост, включително глава за REPowerEU. Искането на Франция да внесе изменения в плана си за възстановяване и устойчивост се основава на необходимостта да се вземат предвид високата инфлация, наблюдавана през 2022 г., прекъсванията на веригата на доставките и преразглеждането в посока намаляване на максималната сума на разпределените безвъзмездни средства по линия на Механизма. Включването на новата глава за REPowerEU в плана за възстановяване и устойчивост ще позволи да бъдат финансирани допълнителни реформи и инвестиции в подкрепа на стратегическите цели на Франция в областта на енергетиката и екологичния преход. Системното и ефективно участие на местните и регионалните власти, социалните партньори и други съответни заинтересовани страни продължава да бъде важно за успешното изпълнение на плана за възстановяване и устойчивост, както и на други икономически политики и политики в областта на заетостта, които излизат извън рамките на този план, за да се гарантира широка ангажираност с цялостната програма на политиката. |
| --- | --- |

(27)

В съответствие с член 19, параграф 3, буква б) от Регламент (ЕС) 2021/241 и критерий 2.2 от приложение V към него планът за възстановяване и устойчивост включва широк набор от взаимно подсилващи се реформи и инвестиции, които трябва да бъдат изпълнени до 2026 г. Изпълнението на плана за възстановяване и устойчивост на Франция е в ход. Франция подаде едно искане за плащане, съответстващо на 38 ключови етапа и цели в плана за възстановяване и устойчивост, в резултат на което са изплатени общо 7 400 000 EUR. Ключовите етапи отразяват напредъка в изпълнението на реформите в областта на публичните финанси, жилищното настаняване, мобилността, заетостта, уменията и здравето. Няколко цели отразяват големи инвестиции в областта на енергийното обновяване на сгради, декарбонизацията на промишлеността, екологично чистите превозни средства, научните изследвания, младежката заетост и образованието. На 20 април 2023 г. Франция представи изменение на своя план за възстановяване и устойчивост, включително глава за REPowerEU. Искането на Франция да внесе изменения в плана си за възстановяване и устойчивост се основава на необходимостта да се вземат предвид високата инфлация, наблюдавана през 2022 г., прекъсванията на веригата на доставките и преразглеждането в посока намаляване на максималната сума на разпределените безвъзмездни средства по линия на Механизма. Включването на новата глава за REPowerEU в плана за възстановяване и устойчивост ще позволи да бъдат финансирани допълнителни реформи и инвестиции в подкрепа на стратегическите цели на Франция в областта на енергетиката и екологичния преход. Системното и ефективно участие на местните и регионалните власти, социалните партньори и други съответни заинтересовани страни продължава да бъде важно за успешното изпълнение на плана за възстановяване и устойчивост, както и на други икономически политики и политики в областта на заетостта, които излизат извън рамките на този план, за да се гарантира широка ангажираност с цялостната програма на политиката.

| (28) | През 2022 г. Комисията одобри по-голямата част от програмните документи на Франция в областта на политиката на сближаване, с изключение на програмата на Сен Мартен, която беше приета на 20 март 2023 г. Бързото изпълнение на програмите по линия на политиката на сближаване при взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост, включително главата за REPowerEU, е от ключово значение за постигане на екологичния и цифровия преход, повишаване на икономическата и социалната устойчивост и осигуряване на балансирано териториално развитие във Франция. |
| --- | --- |

(28)

През 2022 г. Комисията одобри по-голямата част от програмните документи на Франция в областта на политиката на сближаване, с изключение на програмата на Сен Мартен, която беше приета на 20 март 2023 г. Бързото изпълнение на програмите по линия на политиката на сближаване при взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост, включително главата за REPowerEU, е от ключово значение за постигане на екологичния и цифровия преход, повишаване на икономическата и социалната устойчивост и осигуряване на балансирано териториално развитие във Франция.

| (29) | Освен икономическите и социалните предизвикателства, разгледани в плана за възстановяване и устойчивост и програмите по линия на политиката на сближаване, Франция е изправена пред редица допълнителни предизвикателства, свързани с недостига на умения и неравенствата в образователната система, енергийната политика и екологичния преход. Преодоляването на тези предизвикателства би могло да помогне за повишаване на уменията на работниците, повишаване на производителността на труда, увеличаване на енергийната ефективност на френските предприятия и на свой ред за подобряване на цялостната конкурентоспособност на френската икономика. |
| --- | --- |

(29)

Освен икономическите и социалните предизвикателства, разгледани в плана за възстановяване и устойчивост и програмите по линия на политиката на сближаване, Франция е изправена пред редица допълнителни предизвикателства, свързани с недостига на умения и неравенствата в образователната система, енергийната политика и екологичния преход. Преодоляването на тези предизвикателства би могло да помогне за повишаване на уменията на работниците, повишаване на производителността на труда, увеличаване на енергийната ефективност на френските предприятия и на свой ред за подобряване на цялостната конкурентоспособност на френската икономика.

| (30) | Недостигът на работна ръка остава висок във Франция. Според проучването от 2023 г. за потребностите от работна сила (извършено от Pôle Emploi) 61% от работодателите очакват допълнителни трудности при наемането на персонал през 2023 г., по-специално на квалифицирана работна ръка в строителството и промишлеността — два сектора, върху които екологичният и цифровият преход имат сериозно отражение. През последните години Франция увеличи инвестициите в повишаване на квалификацията и преквалификация на работниците, отчасти с подкрепа по линия на Механизма. Оценките обаче показват, че продължават да съществуват множество пречки пред повишаването на квалификацията на нискоквалифицираните лица, които понижават ефективността на целеви програми като плана за инвестиции в умения. Въпреки че нараства, участието на нискоквалифицираните работници в обучение остава много по-слабо от това на другите работници и те обикновено се възползват по-малко от обучение, което води до получаване на квалификация. Това означава, че по-нататъшното увеличаване на броя на младите хора, които навлизат на пазара на труда с достатъчни основни умения и квалификации, следва да остане приоритет на образователната система. |
| --- | --- |

(30)

Недостигът на работна ръка остава висок във Франция. Според проучването от 2023 г. за потребностите от работна сила (извършено от Pôle Emploi) 61% от работодателите очакват допълнителни трудности при наемането на персонал през 2023 г., по-специално на квалифицирана работна ръка в строителството и промишлеността — два сектора, върху които екологичният и цифровият преход имат сериозно отражение. През последните години Франция увеличи инвестициите в повишаване на квалификацията и преквалификация на работниците, отчасти с подкрепа по линия на Механизма. Оценките обаче показват, че продължават да съществуват множество пречки пред повишаването на квалификацията на нискоквалифицираните лица, които понижават ефективността на целеви програми като плана за инвестиции в умения. Въпреки че нараства, участието на нискоквалифицираните работници в обучение остава много по-слабо от това на другите работници и те обикновено се възползват по-малко от обучение, което води до получаване на квалификация. Това означава, че по-нататъшното увеличаване на броя на младите хора, които навлизат на пазара на труда с достатъчни основни умения и квалификации, следва да остане приоритет на образователната система.

| (31) | Въпреки общото равнище на публичните разходи, което е над средното за ОИСР, и добрите резултати френската образователна система се отличава със значителен дял на учениците със слаби резултати, а социално-икономическият произход остава силен фактор за прогнозиране на резултатите на учениците. Слабите резултати и неравенството в придобитите умения по математика продължават да будят особено безпокойство. Според национални и международни проучвания средните резултати по математика във Франция постоянно намаляват през последните 30 години. Бяха предприети някои стъпки за подобряване на придобиването на основни умения, включително чрез засилване на непрекъснатото обучение на учителите по математика и френски език, започнало през 2019 г., и чрез добавяне на едночасов помощен модул по математика и френски език през първата година на средното училище от учебната 2023/24 година нататък. Планът за намаляване наполовина на броя на учениците в класовете в първи и втори клас на държавните предучилищни заведения и начални училища в неравностойно положение е почти изпълнен и се оценява дългосрочното му въздействие върху резултатите от обучението на засегнатите 300 000 ученици. Въпреки това значителен дял от учениците в неравностойно положение извън приоритетните райони не се възползва от плана. Въпреки инвестициите и напредъка продължават да съществуват предизвикателства и по отношение на достъпа на ученици и студенти с увреждания до общата образователна система. |
| --- | --- |

(31)

Въпреки общото равнище на публичните разходи, което е над средното за ОИСР, и добрите резултати френската образователна система се отличава със значителен дял на учениците със слаби резултати, а социално-икономическият произход остава силен фактор за прогнозиране на резултатите на учениците. Слабите резултати и неравенството в придобитите умения по математика продължават да будят особено безпокойство. Според национални и международни проучвания средните резултати по математика във Франция постоянно намаляват през последните 30 години. Бяха предприети някои стъпки за подобряване на придобиването на основни умения, включително чрез засилване на непрекъснатото обучение на учителите по математика и френски език, започнало през 2019 г., и чрез добавяне на едночасов помощен модул по математика и френски език през първата година на средното училище от учебната 2023/24 година нататък. Планът за намаляване наполовина на броя на учениците в класовете в първи и втори клас на държавните предучилищни заведения и начални училища в неравностойно положение е почти изпълнен и се оценява дългосрочното му въздействие върху резултатите от обучението на засегнатите 300 000 ученици. Въпреки това значителен дял от учениците в неравностойно положение извън приоритетните райони не се възползва от плана. Въпреки инвестициите и напредъка продължават да съществуват предизвикателства и по отношение на достъпа на ученици и студенти с увреждания до общата образователна система.

| (32) | През 2022 г. Франция продължи да инвестира в системата за чиракуване и в допълнителни възможности за учене в процеса на работа, например в реформата на професионалното обучение в средните училища. Въпреки че резултатът от тези мерки би могъл да е положителен, тяхното въздействие тепърва ще се усети и ще е необходимо по-голямо участие на специалистите и учителите при разработването на програмите. Въпреки мерките за подобряване на условията за преподаване, сред които е увеличаването на заплатите на учителите, продължават да съществуват опасенията относно привлекателността на учителската професия и големия дял на договорно наетия персонал, чиито равнища на квалификация и опит често са по-ниски в сравнение с персонала на постоянни договори и недостатъчен достъп до възможности за обучение. Като цяло съотношението между учители и ученици остава сред най-високите в Съюза. |
| --- | --- |

(32)

През 2022 г. Франция продължи да инвестира в системата за чиракуване и в допълнителни възможности за учене в процеса на работа, например в реформата на професионалното обучение в средните училища. Въпреки че резултатът от тези мерки би могъл да е положителен, тяхното въздействие тепърва ще се усети и ще е необходимо по-голямо участие на специалистите и учителите при разработването на програмите. Въпреки мерките за подобряване на условията за преподаване, сред които е увеличаването на заплатите на учителите, продължават да съществуват опасенията относно привлекателността на учителската професия и големия дял на договорно наетия персонал, чиито равнища на квалификация и опит често са по-ниски в сравнение с персонала на постоянни договори и недостатъчен достъп до възможности за обучение. Като цяло съотношението между учители и ученици остава сред най-високите в Съюза.

| (33) | Енергийният микс във Франция е зависим в по-малка степен от изкопаемите горива, отколкото в други държави членки, въпреки че продължава да е зависим от вноса на изкопаеми горива. Потреблението на природен газ във Франция е намаляло с 16 % през периода между август 2022 г. и март 2023 г. в сравнение със средното потребление на газ за същия период през предходните пет години — това надхвърля целта за намаляване от 15 %, определена в Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета (16). Франция може да продължи да полага усилия за временно намаляване на търсенето на газ до 31 март 2024 г. съгласно Регламент (ЕС) 2023/706 на Съвета (17). Настоящата геополитическа ситуация и високите цени на енергията също засилват спешната необходимост Франция да увеличи още повече усилията си за постигане на целите в областта на енергията от възобновяеми източници, определени в нейния национален план в областта на енергетиката и климата. Брутното крайно потребление на енергия от възобновяеми източници е 19,1%, поради което Франция не постигна целта си през 2020 г. 23% от източниците да са възобновяеми енергийни източници. Тя също така не е на път да постигне целта си за възобновяеми енергийни източници за 2030 г. и изостава с внедряването на енергия от възобновяеми източници, по-специално за производство на електрическа и топлинна енергия. Бързото внедряване на възобновяеми енергийни източници като слънчева и вятърна енергия би допринесло за енергийната сигурност и диверсификацията на доставките на Франция чрез намаляване на използването на изкопаеми горива. Ниският процент на внедряване на възобновяеми енергийни източници може да се обясни с бавните и сложни административни процедури, свързани с издаването на разрешителни. Закъсненията при издаването на разрешителни за всички технологии (разположени на сушата и в морето вятърни инсталации, както и инсталации за слънчева енергия) са свързани с липсата на политическа подкрепа за проектите, неадекватното планиране и дългите и сложни процедури по издаване на разрешителни. Съществуват и предизвикателства във връзка с приемането от обществеността и правни предизвикателства, които създават несигурност за инвеститорите и предприемачите. Процедурата за издаване на разрешителни може да се ускори чрез отпускане на повече персонал и финансови ресурси в централната администрация на регионално равнище, както и в съответните органи и операторите на мрежите. Подобрените процедури за териториално устройство и по-бързото провеждане на тръжните процедури също са от ключово значение за сигурното инсталиране на обекти за енергия от възобновяеми източници.
  През 2023 г. Франция прие закон за ускоряване на производството на енергия от възобновяеми източници, с който бе призната необходимостта от значително развитие на възобновяемата топлинна енергия и възобновяемите газови източници и от увеличаване на дела на електроенергията от възобновяеми източници, за да се отговори на нарастващите нужди от електрификация на потребителите. Ако бъде приложен правилно, законът би могъл да насърчи по-бързото внедряване на проекти за енергия от възобновяеми източници. Това би могло да ориентира Франция по пътя за постигане на целите за 2030 г. |
| --- | --- |

(33)

Енергийният микс във Франция е зависим в по-малка степен от изкопаемите горива, отколкото в други държави членки, въпреки че продължава да е зависим от вноса на изкопаеми горива. Потреблението на природен газ във Франция е намаляло с 16 % през периода между август 2022 г. и март 2023 г. в сравнение със средното потребление на газ за същия период през предходните пет години — това надхвърля целта за намаляване от 15 %, определена в Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета (16). Франция може да продължи да полага усилия за временно намаляване на търсенето на газ до 31 март 2024 г. съгласно Регламент (ЕС) 2023/706 на Съвета (17). Настоящата геополитическа ситуация и високите цени на енергията също засилват спешната необходимост Франция да увеличи още повече усилията си за постигане на целите в областта на енергията от възобновяеми източници, определени в нейния национален план в областта на енергетиката и климата. Брутното крайно потребление на енергия от възобновяеми източници е 19,1%, поради което Франция не постигна целта си през 2020 г. 23% от източниците да са възобновяеми енергийни източници. Тя също така не е на път да постигне целта си за възобновяеми енергийни източници за 2030 г. и изостава с внедряването на енергия от възобновяеми източници, по-специално за производство на електрическа и топлинна енергия. Бързото внедряване на възобновяеми енергийни източници като слънчева и вятърна енергия би допринесло за енергийната сигурност и диверсификацията на доставките на Франция чрез намаляване на използването на изкопаеми горива. Ниският процент на внедряване на възобновяеми енергийни източници може да се обясни с бавните и сложни административни процедури, свързани с издаването на разрешителни. Закъсненията при издаването на разрешителни за всички технологии (разположени на сушата и в морето вятърни инсталации, както и инсталации за слънчева енергия) са свързани с липсата на политическа подкрепа за проектите, неадекватното планиране и дългите и сложни процедури по издаване на разрешителни. Съществуват и предизвикателства във връзка с приемането от обществеността и правни предизвикателства, които създават несигурност за инвеститорите и предприемачите. Процедурата за издаване на разрешителни може да се ускори чрез отпускане на повече персонал и финансови ресурси в централната администрация на регионално равнище, както и в съответните органи и операторите на мрежите. Подобрените процедури за териториално устройство и по-бързото провеждане на тръжните процедури също са от ключово значение за сигурното инсталиране на обекти за енергия от възобновяеми източници.

През 2023 г. Франция прие закон за ускоряване на производството на енергия от възобновяеми източници, с който бе призната необходимостта от значително развитие на възобновяемата топлинна енергия и възобновяемите газови източници и от увеличаване на дела на електроенергията от възобновяеми източници, за да се отговори на нарастващите нужди от електрификация на потребителите. Ако бъде приложен правилно, законът би могъл да насърчи по-бързото внедряване на проекти за енергия от възобновяеми източници. Това би могло да ориентира Франция по пътя за постигане на целите за 2030 г.

| (34) | За да се повиши нивото на междусистемната ѝ свързаност до целта от 10% за 2020 г., допълнителната подкрепа за трансгранични междусистемни електропреносни връзки (в процес на изграждане или планирани) остава от решаващо значение за интегрирането на големи дялове енергия от възобновяеми енергийни източници. Концентрирането в началото на периода на инвестициите в енергийна инфраструктура, както вътрешна, така и трансгранична, ще помогне за намаляване на зависимостта от изкопаемите горива и по-специално от руския газ. Препоръчва се инвестициите в нова инфраструктура и мрежи да бъдат съобразени с бъдещето, когато е възможно, за да се улесни тяхната дългосрочна устойчивост чрез бъдеща промяна на предназначението им за устойчиви горива. Междусистемните връзки са от решаващо значение за ефективното функциониране на вътрешния енергиен пазар чрез обединяване на ресурсите за постигане на цялостна сигурност на доставките. |
| --- | --- |

(34)

За да се повиши нивото на междусистемната ѝ свързаност до целта от 10% за 2020 г., допълнителната подкрепа за трансгранични междусистемни електропреносни връзки (в процес на изграждане или планирани) остава от решаващо значение за интегрирането на големи дялове енергия от възобновяеми енергийни източници. Концентрирането в началото на периода на инвестициите в енергийна инфраструктура, както вътрешна, така и трансгранична, ще помогне за намаляване на зависимостта от изкопаемите горива и по-специално от руския газ. Препоръчва се инвестициите в нова инфраструктура и мрежи да бъдат съобразени с бъдещето, когато е възможно, за да се улесни тяхната дългосрочна устойчивост чрез бъдеща промяна на предназначението им за устойчиви горива. Междусистемните връзки са от решаващо значение за ефективното функциониране на вътрешния енергиен пазар чрез обединяване на ресурсите за постигане на цялостна сигурност на доставките.

| (35) | В плана за възстановяване и устойчивост на Франция са включени големи проекти за саниране на социални и индивидуални жилищни сгради, както и на обществени сгради и по-малки предприятия. По отношение на санирането на жилищни сгради повечето проекти са съсредоточени върху едноетапни строителни работи, водещи до ограничено саниране. През първата половина на 2022 г. само 27% от строителните работи са включвали поне два етапа на саниране, а само 5% представляват цялостно саниране. Мащабното саниране би могло да окаже голямо въздействие върху намаляването на потреблението на енергия в сградния сектор. В допълнение към това по-големите усилия за насочване на публичните и частните инвестиции към подпомагане на домакинствата с ниски доходи да санират сгради и към саниране на сградния фонд с най-лошите енергийни характеристики биха могли да помогнат за премахване до 2030 г. на 5,2 милиона най-енергийно неефективни жилища (жилища с клас на енергийна ефективност F и G). Със Закона за климата и устойчивостта от 2021 г. бяха въведени няколко мерки за стимулиране на обширното саниране на сгради, като забраната за отдаване под наем на жилища с клас на енергийна ефективност G от 2025 г., F от 2028 г. и E от 2034 г. С цел да се насърчи по-значителното повишаване на енергийната ефективност, рамката на политиката би могла да бъде подобрена, за да се стимулира основното саниране и да се помогне на Франция да увеличи допълнително енергийната ефективност на своя сграден фонд с особен акцент върху домакинствата с ниски доходи. |
| --- | --- |

(35)

В плана за възстановяване и устойчивост на Франция са включени големи проекти за саниране на социални и индивидуални жилищни сгради, както и на обществени сгради и по-малки предприятия. По отношение на санирането на жилищни сгради повечето проекти са съсредоточени върху едноетапни строителни работи, водещи до ограничено саниране. През първата половина на 2022 г. само 27% от строителните работи са включвали поне два етапа на саниране, а само 5% представляват цялостно саниране. Мащабното саниране би могло да окаже голямо въздействие върху намаляването на потреблението на енергия в сградния сектор. В допълнение към това по-големите усилия за насочване на публичните и частните инвестиции към подпомагане на домакинствата с ниски доходи да санират сгради и към саниране на сградния фонд с най-лошите енергийни характеристики биха могли да помогнат за премахване до 2030 г. на 5,2 милиона най-енергийно неефективни жилища (жилища с клас на енергийна ефективност F и G). Със Закона за климата и устойчивостта от 2021 г. бяха въведени няколко мерки за стимулиране на обширното саниране на сгради, като забраната за отдаване под наем на жилища с клас на енергийна ефективност G от 2025 г., F от 2028 г. и E от 2034 г. С цел да се насърчи по-значителното повишаване на енергийната ефективност, рамката на политиката би могла да бъде подобрена, за да се стимулира основното саниране и да се помогне на Франция да увеличи допълнително енергийната ефективност на своя сграден фонд с особен акцент върху домакинствата с ниски доходи.

| (36) | Делът на Франция е близо 11% от общите инвестиции на Съюза в рисков капитал в стартиращи и разрастващи се предприятия в областта на технологиите, насочени към климата. Въпреки голямата обществена подкрепа обаче едва 29% от малките френски фирми са инвестирали повече от 1% от оборота си за постигане на ефективност по отношение на ресурсите (при средно 40% в Съюза). Организаторите на проекти за производство с чисти технологии се сблъскват с голяма административна тежест, дълги процедури и рискове от съдебни спорове. Необходими са средно 17 месеца за получаване на разрешение за строеж, получаване на екологично разрешително и извършване на обществено проучване за промишлен проект. В процедурата има моменти на блокиране, в които изпълнителят на проекта трябва да изчака отговори от различни органи (административен съд, становище на екологичния орган, доклад от провеждащия общественото проучване субект). Освен това за големите промишлени проекти трябва да се провежда обществена консултация. Този процес може да продължи най-малко шест месеца, които се добавят към времето, необходимо за получаване на разрешение за строеж, получаване на екологично разрешително и извършване на обществено проучване. Инвестиционните проекти също така може да бъдат предмет на съдебни процедури, които могат да продължат няколко години, което води до изоставяне на проекти. Въпреки че процедурите за издаване на разрешителни са необходими, за да се защитят първостепенните обществени и частни интереси, те следва да бъдат опростени и ускорени за проекти за производство с чисти технологии. Успоредното стартиране на административни процедури и предлагане на промишлени терени, готови за използване, също може да помогне за спестяване на време. |
| --- | --- |

(36)

Делът на Франция е близо 11% от общите инвестиции на Съюза в рисков капитал в стартиращи и разрастващи се предприятия в областта на технологиите, насочени към климата. Въпреки голямата обществена подкрепа обаче едва 29% от малките френски фирми са инвестирали повече от 1% от оборота си за постигане на ефективност по отношение на ресурсите (при средно 40% в Съюза). Организаторите на проекти за производство с чисти технологии се сблъскват с голяма административна тежест, дълги процедури и рискове от съдебни спорове. Необходими са средно 17 месеца за получаване на разрешение за строеж, получаване на екологично разрешително и извършване на обществено проучване за промишлен проект. В процедурата има моменти на блокиране, в които изпълнителят на проекта трябва да изчака отговори от различни органи (административен съд, становище на екологичния орган, доклад от провеждащия общественото проучване субект). Освен това за големите промишлени проекти трябва да се провежда обществена консултация. Този процес може да продължи най-малко шест месеца, които се добавят към времето, необходимо за получаване на разрешение за строеж, получаване на екологично разрешително и извършване на обществено проучване. Инвестиционните проекти също така може да бъдат предмет на съдебни процедури, които могат да продължат няколко години, което води до изоставяне на проекти. Въпреки че процедурите за издаване на разрешителни са необходими, за да се защитят първостепенните обществени и частни интереси, те следва да бъдат опростени и ускорени за проекти за производство с чисти технологии. Успоредното стартиране на административни процедури и предлагане на промишлени терени, готови за използване, също може да помогне за спестяване на време.

| (37) | Недостигът на работна ръка и умения в сектори и професии, които са от ключово значение за екологичния преход, включително производството, внедряването и поддръжката на технологии с нулеви нетни емисии, създава пречки пред прехода към икономика с нулеви нетни емисии. Висококачествените системи за образование и обучение, които отговарят на променящите се нужди на пазара на труда, и целенасочените мерки за повишаване на квалификацията и за преквалификация са от ключово значение за намаляване на недостига на умения и насърчаване на приобщаването и пренасочването на работната сила. За да се отключи неоползотвореното предлагане на работна ръка, тези мерки трябва да бъдат достъпни, по-специално за физическите лица и в секторите и регионите, които са най-силно засегнати от екологичния преход. През 2022 г. във Франция е докладван недостиг на работна ръка за няколко професии, в които се изискват специфични умения или знания за екологичния преход, в това число строителни техници, оператори на електроцентрали и инженерни специалисти. |
| --- | --- |

(37)

Недостигът на работна ръка и умения в сектори и професии, които са от ключово значение за екологичния преход, включително производството, внедряването и поддръжката на технологии с нулеви нетни емисии, създава пречки пред прехода към икономика с нулеви нетни емисии. Висококачествените системи за образование и обучение, които отговарят на променящите се нужди на пазара на труда, и целенасочените мерки за повишаване на квалификацията и за преквалификация са от ключово значение за намаляване на недостига на умения и насърчаване на приобщаването и пренасочването на работната сила. За да се отключи неоползотвореното предлагане на работна ръка, тези мерки трябва да бъдат достъпни, по-специално за физическите лица и в секторите и регионите, които са най-силно засегнати от екологичния преход. През 2022 г. във Франция е докладван недостиг на работна ръка за няколко професии, в които се изискват специфични умения или знания за екологичния преход, в това число строителни техници, оператори на електроцентрали и инженерни специалисти.

| (38) | С оглед на оценката на Комисията Съветът разгледа програмата за стабилност за 2023 г., като становището му (18) е изразено в препоръки 1, 2 и 3, |
| --- | --- |

(38)

С оглед на оценката на Комисията Съветът разгледа програмата за стабилност за 2023 г., като становището му (18) е изразено в препоръки 1, 2 и 3,

| (39) | С оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките на държавите членки от еврозоната и колективния им принос за функционирането на Икономическия и паричен съюз, Съветът препоръча на държавите членки от еврозоната да предприемат действия, включително чрез своите планове за възстановяване и устойчивост, за i) запазване на устойчивостта на обслужването на дълга и въздържане от широка подкрепа за съвкупното търсене през 2023 г., по-добро насочване на фискалните мерки, предприети за смекчаване на въздействието на високите цени на енергията, и обмисляне на подходящи начини за прекратяване на подкрепата при намаляване на натиска върху цените на енергията; ii) поддържане на високо равнище на публичните инвестиции и насърчаване на частните инвестиции в подкрепа на екологичния и цифровия преход; iii) подкрепа за промените в заплащането, които смекчават загубата на покупателна способност, като същевременно се ограничават вторичните ефекти върху инфлацията, допълнително подобряване на активните политики по заетостта и преодоляване на недостига на умения; iv) подобряване на бизнес средата и гарантиране, че енергийната подкрепа за дружествата е икономически ефективна, временна, насочена към жизнеспособни предприятия и запазва стимулите за екологичния преход; и v) запазване на макрофинансовата стабилност и наблюдение на рисковете, като същевременно продължава работата по завършването на банковия съюз. За Франция препоръки 1, 2, 3 и 4 допринасят за изпълнението на първата, втората, третата и четвъртата препоръка, изложени в Препоръката от 2023 г. относно еврозоната. |
| --- | --- |

(39)

С оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките на държавите членки от еврозоната и колективния им принос за функционирането на Икономическия и паричен съюз, Съветът препоръча на държавите членки от еврозоната да предприемат действия, включително чрез своите планове за възстановяване и устойчивост, за i) запазване на устойчивостта на обслужването на дълга и въздържане от широка подкрепа за съвкупното търсене през 2023 г., по-добро насочване на фискалните мерки, предприети за смекчаване на въздействието на високите цени на енергията, и обмисляне на подходящи начини за прекратяване на подкрепата при намаляване на натиска върху цените на енергията; ii) поддържане на високо равнище на публичните инвестиции и насърчаване на частните инвестиции в подкрепа на екологичния и цифровия преход; iii) подкрепа за промените в заплащането, които смекчават загубата на покупателна способност, като същевременно се ограничават вторичните ефекти върху инфлацията, допълнително подобряване на активните политики по заетостта и преодоляване на недостига на умения; iv) подобряване на бизнес средата и гарантиране, че енергийната подкрепа за дружествата е икономически ефективна, временна, насочена към жизнеспособни предприятия и запазва стимулите за екологичния преход; и v) запазване на макрофинансовата стабилност и наблюдение на рисковете, като същевременно продължава работата по завършването на банковия съюз. За Франция препоръки 1, 2, 3 и 4 допринасят за изпълнението на първата, втората, третата и четвъртата препоръка, изложени в Препоръката от 2023 г. относно еврозоната.

| (40) | В светлината на задълбочения преглед, направен от Комисията, и неговата оценка Съветът разгледа националната програма за реформи за 2023 г. и програмата за стабилност за 2023 г. Неговите препоръки съгласно член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са отразени в препоръка 1. Политиките, посочени в препоръка 1, помагат за справяне с уязвимостите, свързани с големия държавен дълг, със слабата конкурентоспособност и с ниския ръст на производителността. Препоръки 2 и 3 допринасят за изпълнението на препоръка 1, Политиките, посочени в препоръка 1, допринасят както за преодоляването на дисбалансите, така и за изпълнението на препоръките, изложени в Препоръката за еврозоната за 2023 г., в съответствие със съображение 39, |
| --- | --- |

(40)

В светлината на задълбочения преглед, направен от Комисията, и неговата оценка Съветът разгледа националната програма за реформи за 2023 г. и програмата за стабилност за 2023 г. Неговите препоръки съгласно член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са отразени в препоръка 1. Политиките, посочени в препоръка 1, помагат за справяне с уязвимостите, свързани с големия държавен дълг, със слабата конкурентоспособност и с ниския ръст на производителността. Препоръки 2 и 3 допринасят за изпълнението на препоръка 1, Политиките, посочени в препоръка 1, допринасят както за преодоляването на дисбалансите, така и за изпълнението на препоръките, изложени в Препоръката за еврозоната за 2023 г., в съответствие със съображение 39,

ПРЕПОРЪЧВА на Франция да предприеме през 2023 г. и 2024 г. следните действия:

1.

Да осигури разумна фискална политика, по-специално като ограничи номиналното увеличение на финансираните на национално равнище нетни първични разходи през 2024 г. до не повече от 2,3 % (19).

Да запази финансираните на национално равнище публични инвестиции и да гарантира, че безвъзмездните средства по Механизма и другите фондове на Съюза се усвояват ефективно, по-специално с цел насърчаване на екологичния и цифровия преход.

За периода след 2024 г. — да продължи да следва средносрочна фискална стратегия за постепенна и устойчива консолидация, съчетана с инвестиции и реформи, водещи до по-висок устойчив растеж, с цел постигане на разумна средносрочна фискална позиция.

Да подобри допълнително рамковите условия, за да улесни инвестициите и иновациите.

2.

Да продължи системното изпълнение на националния план за възстановяване и устойчивост и в контекста на неотдавна представеното допълнение, включително главата за REPowerEU, бързо да започне изпълнението на свързаните с него мерки. Да пристъпи към бързо изпълнение на програмите по линия на политиката на сближаване при тясно взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост.

3.

Да преодолее недостига на умения, по-специално като предоставя допълнителни възможности за учене в процеса на работа и увеличи дела на хората с основни умения. Да приспособи ресурсите и методите към нуждите на учениците и училищата в неравностойно положение, за да се увеличат справедливостта и приобщаващият характер на системата за образование и обучение. Да подобри условията на труд и първоначалното и непрекъснатото обучение на учителите.

4.

Да намали цялостната зависимост от изкопаеми горива. Да ускори внедряването на възобновяеми енергийни източници, като се съсредоточи по-специално върху вятърни, слънчеви и геотермални източници и биогаз, в това число чрез маломащабни мощности за производство на енергия от възобновяеми източници и насърчаване на колективното собствено потребление, и да насърчава свързаните технологии за съхранение чрез увеличени публични инвестиции, като улеснява частните инвестиции и отстранява трудностите при издаването на разрешителни. Да модернизира в още по-голяма степен мрежите за пренос и разпределение на електроенергия и да увеличи трансграничните междусистемни електропреносни връзки. Да подобри още повече политическата рамка с цел стимулиране на основното саниране на сградите и на декарбонизацията на отоплителните системи със специален акцент върху домакинствата с ниски доходи и върху сградния фонд с най-ниски енергийни характеристики. Да създаде подкрепяща регулаторна среда за увеличаване на инвестициите в производство с чисти технологии, в това число като опрости и ускори издаването на разрешителни. Да увеличи усилията на политиката, насочени към предоставянето и придобиването на уменията и компетентностите, необходими за екологичния преход.

Съставено в Брюксел на 14 юли 2023 година.

За Съвета

Председател

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

2

(3)  Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета от 12 февруари 2021 г. за създаване на Механизъм за възстановяване и устойчивост (ОВ L 57, 18.2.2021 г., стр. 17).

3

(4)  Препоръка на Съвета от 16 май 2023 г. относно икономическата политика на еврозоната (ОВ C 180, 23.5.2023 г., стр. 1).

4

(5)  Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета от 27 февруари 2023 г. за изменение на Регламент (ЕС) 2021/241 във връзка с главите за REPowerEU в плановете за възстановяване и устойчивост и за изменение на регламенти (ЕС) No 1303/2013, (ЕС) 2021/1060 и (ЕС) 2021/1755 и Директива 2003/87/ЕО (ОВ L 63, 28.2.2023 г., стр. 1).

5

(6)  ST 10162/21 INIT; ST 10162/21 ADD 1.

6

(7)  Препоръка на Съвета от 18 юни 2021 г., съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност за 2021 г. на Франция (ОВ C 304, 29.7.2021 г., стр. 43).

7

(8)  Фискалната позиция се измерва с промяната в първичните разходи (без дискреционните мерки по отношение на приходите), като се изключват временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, но се включват разходите, финансирани с безвъзмездна подкрепа (безвъзмездни средства) по Механизма и с други фондове на Съюза — спрямо средносрочния потенциален растеж. За повече подробности вж. каре 1 във фискалните статистически таблици.

8

(9)  Предвижда се другите финансирани на национално равнище капиталови разходи да осигурят експанзионистичен принос от 0,3 процентен пункт от БВП, което се обяснява главно с въздействието на капиталовите трансфери, изплатени в контекста на френския план за възстановяване (France Relance) нефинансирани от безвъзмездни средства по линия на Механизма.

9

(10)  Тази стойност представлява равнището на годишните бюджетни разходи за тези мерки, включително текущите приходи и разходи, както и когато е уместно — мерките за капиталови разходи.

10

(11)  Препоръка на Съвета от 12 юли 2022 г. относно националната програма за реформи на Франция за 2022 г. (ОВ C 334, 1.9.2022 г., стр. 79).

11

(12)  Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. средносрочният (среден за 10 години) потенциален растеж на производството на Франция се оценява на 6,3% в номинално изражение.

12

(13)  Предвижда се другите финансирани на национално равнище капиталови разходи да осигурят експанзионистичен принос от 0,3 процентни пункта от БВП, което се обяснява главно с въздействието на капиталовите трансфери, изплатени в контекста на френския план за възстановяване, France Relance, нефинансирани от безвъзмездни средства по линия на Механизма, и с инвестиционния план „Франция 2030“.

13

(14)  Член 5 от Регламент (ЕО) No 1466/97 също така изисква корекция от над 0,5 % от БВП за държавите членки с държавен дълг, надвишаващ 60 % от БВП, или с по-ясно изразени рискове за устойчивостта на обслужването на дълга.

14

(15)  Нетните първични разходи се определят като разходите, финансирани на национално равнище, след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите и като се изключат разходите за лихви и разходите за циклична безработица.

15

(16)  Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета от 5 август 2022 г. относно координирани мерки за намаляване на търсенето на газ (ОВ L 206, 8.8.2022 г., стр. 1).

16

(17)  Регламент (ЕС) 2023/706 на Съвета от 30 март 2023 г. за изменение на Регламент (ЕС) 2022/1369 във връзка с продължаване на периода на намаляване на търсенето във връзка с мерките за намаляване на търсенето на газ, и за засилване на докладването и наблюдението на тяхното прилагане (ОВ L 93, 31.3.2023 г., стр. 1).

17

(18)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

18

(19)  Което се очаква да съответства на годишно подобрение на структурното бюджетно салдо от поне 0,7 % от БВП за 2024 г., както е посочено в съображение 24.

19

---

| 1.9.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 312/97 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 312/97

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 14 юли 2023 година

относно националната програма за реформи на Хърватия за 2023 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Хърватия за 2023 г.

(2023/C 312/11)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета (2), с който бе създаден Механизмът за възстановяване и устойчивост („Механизмът“), влезе в сила на 19 февруари 2021 г. По Механизма се предоставя финансова подкрепа на държавите членки за осъществяването на реформи и инвестиции, водещи до фискален стимул, финансиран от Съюза. В съответствие с приоритетите на европейския семестър Механизмът допринася за икономическото и приобщаващото възстановяване и за осъществяването на устойчиви и стимулиращи растежа реформи и инвестиции, по-специално реформи и инвестиции за насърчаване на екологичния и цифровия преход и за укрепване на устойчивостта на икономиките на държавите членки. Механизмът също така спомага за укрепването на публичните финанси и стимулира растежа и създаването на работни места в средносрочен и дългосрочен план, подобрява териториалното сближаване в рамките на Съюза и подкрепя непрекъснатото прилагане на Европейския стълб на социалните права. Максималното финансово участие за държава членка в рамките на Механизма беше актуализирано на 30 юни 2022 г. в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕС) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета (2), с който бе създаден Механизмът за възстановяване и устойчивост („Механизмът“), влезе в сила на 19 февруари 2021 г. По Механизма се предоставя финансова подкрепа на държавите членки за осъществяването на реформи и инвестиции, водещи до фискален стимул, финансиран от Съюза. В съответствие с приоритетите на европейския семестър Механизмът допринася за икономическото и приобщаващото възстановяване и за осъществяването на устойчиви и стимулиращи растежа реформи и инвестиции, по-специално реформи и инвестиции за насърчаване на екологичния и цифровия преход и за укрепване на устойчивостта на икономиките на държавите членки. Механизмът също така спомага за укрепването на публичните финанси и стимулира растежа и създаването на работни места в средносрочен и дългосрочен план, подобрява териториалното сближаване в рамките на Съюза и подкрепя непрекъснатото прилагане на Европейския стълб на социалните права. Максималното финансово участие за държава членка в рамките на Механизма беше актуализирано на 30 юни 2022 г. в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕС) 2021/241.

| (2) | На 22 ноември 2022 г. Комисията прие годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2023 г. На 23 март 2023 г. Европейският съвет одобри приоритетите на годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., които са съсредоточени около четирите измерения на конкурентоспособната устойчивост. На 22 ноември 2022 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (3) Комисията прие и доклада за механизма за предупреждение за 2023 г., в който не посочи Хърватия като една от държавите членки, които може да бъдат засегнати или за които може да съществува риск да бъдат засегнати от дисбаланси, и за които ще е необходим задълбочен преглед. На същата дата Комисията прие и становище относно проекта на бюджетен план за 2023 г. на Хърватия. Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната и предложение за съвместния доклад за заетостта за 2023 г., в който се анализира прилагането на насоките за заетостта и принципите на Европейския стълб на социалните права. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната (4) („Препоръка от 2023 г. относно еврозоната“) на 16 май 2023 г. и съвместния доклад за заетостта на 13 март 2023 г. |
| --- | --- |

(2)

На 22 ноември 2022 г. Комисията прие годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2023 г. На 23 март 2023 г. Европейският съвет одобри приоритетите на годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., които са съсредоточени около четирите измерения на конкурентоспособната устойчивост. На 22 ноември 2022 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (3) Комисията прие и доклада за механизма за предупреждение за 2023 г., в който не посочи Хърватия като една от държавите членки, които може да бъдат засегнати или за които може да съществува риск да бъдат засегнати от дисбаланси, и за които ще е необходим задълбочен преглед. На същата дата Комисията прие и становище относно проекта на бюджетен план за 2023 г. на Хърватия. Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната и предложение за съвместния доклад за заетостта за 2023 г., в който се анализира прилагането на насоките за заетостта и принципите на Европейския стълб на социалните права. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната (4) („Препоръка от 2023 г. относно еврозоната“) на 16 май 2023 г. и съвместния доклад за заетостта на 13 март 2023 г.

| (3) | Въпреки че икономиките на Съюза показват забележителна устойчивост, геополитическият контекст продължава да оказва отрицателно въздействие. Като застава твърдо зад Украйна, Съюзът насочва своята програма за икономическа и социална политика към намаляване на отрицателното въздействие от енергийните сътресения върху уязвимите домакинства и предприятия в краткосрочен план и към запазване на усилията за осъществяване на екологичния и цифровия преход, подкрепа за устойчив и приобщаващ растеж, запазване на макроикономическата стабилност и повишаване на устойчивостта в средносрочен план. Той също така поставя особен акцент върху повишаването на конкурентоспособността и производителността на Съюза. |
| --- | --- |

(3)

Въпреки че икономиките на Съюза показват забележителна устойчивост, геополитическият контекст продължава да оказва отрицателно въздействие. Като застава твърдо зад Украйна, Съюзът насочва своята програма за икономическа и социална политика към намаляване на отрицателното въздействие от енергийните сътресения върху уязвимите домакинства и предприятия в краткосрочен план и към запазване на усилията за осъществяване на екологичния и цифровия преход, подкрепа за устойчив и приобщаващ растеж, запазване на макроикономическата стабилност и повишаване на устойчивостта в средносрочен план. Той също така поставя особен акцент върху повишаването на конкурентоспособността и производителността на Съюза.

| (4) | На 1 февруари 2023 г. Комисията публикува съобщение, озаглавено „Промишлен план на Зеления пакт за ерата на нулеви нетни емисии“ („промишлен план на Зеления пакт“). Целта на промишления план на Зеления пакт е засилване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии и подпомагане на бързия преход към неутралност по отношение на климата. Планът допълва текущите усилия в рамките на Европейския зелен пакт и REPowerEU. Той има за цел и да се осигури по-благоприятна среда за увеличаване на производствения капацитет на Съюза за технологиите и продуктите с нулеви нетни емисии, необходими за постигане на амбициозните цели на Съюза в областта на климата, и да се гарантира достъп до съответните суровини от критично значение, включително чрез диверсифициране на източниците, правилно използване на геоложките ресурси в държавите членки и максимално увеличаване на рециклирането на суровини. Промишленият план на Зеления пакт се основава на четири стълба: предвидима и опростена регулаторна среда, по-бърз достъп до финансиране, повишаване на уменията и отворена търговия за устойчиви вериги на доставки. На 16 март 2023 г. Комисията публикува ново съобщение, озаглавено „Дългосрочна конкурентоспособност на ЕС: перспективи след 2030 г.“, структурирано около девет взаимно подсилващи се движещи сили с цел да се работи за стимулираща растежа регулаторна рамка. В него се определят приоритети на политиката, насочени към активно осигуряване на структурни подобрения, добре насочени инвестиции и регулаторни мерки за дългосрочната конкурентоспособност на Съюза и неговите държави членки. Препоръките по-долу спомагат за изпълнението на тези приоритети. |
| --- | --- |

(4)

На 1 февруари 2023 г. Комисията публикува съобщение, озаглавено „Промишлен план на Зеления пакт за ерата на нулеви нетни емисии“ („промишлен план на Зеления пакт“). Целта на промишления план на Зеления пакт е засилване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии и подпомагане на бързия преход към неутралност по отношение на климата. Планът допълва текущите усилия в рамките на Европейския зелен пакт и REPowerEU. Той има за цел и да се осигури по-благоприятна среда за увеличаване на производствения капацитет на Съюза за технологиите и продуктите с нулеви нетни емисии, необходими за постигане на амбициозните цели на Съюза в областта на климата, и да се гарантира достъп до съответните суровини от критично значение, включително чрез диверсифициране на източниците, правилно използване на геоложките ресурси в държавите членки и максимално увеличаване на рециклирането на суровини. Промишленият план на Зеления пакт се основава на четири стълба: предвидима и опростена регулаторна среда, по-бърз достъп до финансиране, повишаване на уменията и отворена търговия за устойчиви вериги на доставки. На 16 март 2023 г. Комисията публикува ново съобщение, озаглавено „Дългосрочна конкурентоспособност на ЕС: перспективи след 2030 г.“, структурирано около девет взаимно подсилващи се движещи сили с цел да се работи за стимулираща растежа регулаторна рамка. В него се определят приоритети на политиката, насочени към активно осигуряване на структурни подобрения, добре насочени инвестиции и регулаторни мерки за дългосрочната конкурентоспособност на Съюза и неговите държави членки. Препоръките по-долу спомагат за изпълнението на тези приоритети.

| (5) | През 2023 г. европейският семестър за координация на икономическите политики продължава да се развива в съответствие с прилагането на Механизма. Пълното изпълнение на плановете за възстановяване и устойчивост продължава да е от съществено значение за изпълнението на приоритетите на политиката в рамките на европейския семестър, тъй като плановете обхващат всички или значителна част от съответните специфични за всяка държава препоръки, отправени през последните години. Специфичните за всяка държава препоръки за 2019 г., 2020 г. и 2022 г. продължават да бъдат еднакво актуални за плановете за възстановяване и устойчивост, преразгледани, актуализирани или изменени в съответствие с членове 14, 18 и 21 от Регламент (ЕС) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

През 2023 г. европейският семестър за координация на икономическите политики продължава да се развива в съответствие с прилагането на Механизма. Пълното изпълнение на плановете за възстановяване и устойчивост продължава да е от съществено значение за изпълнението на приоритетите на политиката в рамките на европейския семестър, тъй като плановете обхващат всички или значителна част от съответните специфични за всяка държава препоръки, отправени през последните години. Специфичните за всяка държава препоръки за 2019 г., 2020 г. и 2022 г. продължават да бъдат еднакво актуални за плановете за възстановяване и устойчивост, преразгледани, актуализирани или изменени в съответствие с членове 14, 18 и 21 от Регламент (ЕС) 2021/241.

| (6) | Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета (5) („Регламентът REPowerEU“), приет на 27 февруари 2023 г., има за цел бързото премахване на зависимостта на Съюза от вноса на руски изкопаеми горива. Това ще допринесе за енергийната сигурност и диверсификацията на енергийните доставки на Съюза, като същевременно ще увеличи използването на възобновяеми енергийни източници, капацитета за съхранение на енергия и енергийната ефективност. Регламентът REPowerEU дава възможност на държавите членки да добавят нова глава за REPowerEU към своите национални планове за възстановяване и устойчивост, за да финансират ключови реформи и инвестиции, които ще спомогнат за постигането на целите на REPowerEU. Тези реформи и инвестиции също така ще спомогнат за повишаване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии, както е посочено в промишления план на Зеления пакт, и за изпълнение на свързаните с енергетиката специфични за всяка държава препоръки, отправени към държавите членки през 2022 г. и когато е приложимо, през 2023 г. С Регламента REPowerEU се въвежда нова категория безвъзмездна финансова подкрепа, която се предоставя на държавите членки за финансиране на нови свързани с енергетиката реформи и инвестиции в рамките на техните планове за възстановяване и устойчивост. |
| --- | --- |

(6)

Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета (5) („Регламентът REPowerEU“), приет на 27 февруари 2023 г., има за цел бързото премахване на зависимостта на Съюза от вноса на руски изкопаеми горива. Това ще допринесе за енергийната сигурност и диверсификацията на енергийните доставки на Съюза, като същевременно ще увеличи използването на възобновяеми енергийни източници, капацитета за съхранение на енергия и енергийната ефективност. Регламентът REPowerEU дава възможност на държавите членки да добавят нова глава за REPowerEU към своите национални планове за възстановяване и устойчивост, за да финансират ключови реформи и инвестиции, които ще спомогнат за постигането на целите на REPowerEU. Тези реформи и инвестиции също така ще спомогнат за повишаване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии, както е посочено в промишления план на Зеления пакт, и за изпълнение на свързаните с енергетиката специфични за всяка държава препоръки, отправени към държавите членки през 2022 г. и когато е приложимо, през 2023 г. С Регламента REPowerEU се въвежда нова категория безвъзмездна финансова подкрепа, която се предоставя на държавите членки за финансиране на нови свързани с енергетиката реформи и инвестиции в рамките на техните планове за възстановяване и устойчивост.

| (7) | На 8 март 2023 г. Комисията прие съобщение, в което се предоставят насоки за фискалната политика за 2024 г. („съобщението от 8 март 2023 г.“). То има за цел да подпомогне изготвянето на програмите за стабилност и конвергенция на държавите членки и по този начин да се засили координацията на политиките. Комисията припомни, че общата клауза за дерогация от Пакта за стабилност и растеж ще бъде дезактивирана в края на 2023 г. Тя призова за фискални политики през периода 2023—2024 г., които осигуряват средносрочна устойчивост на обслужването на дълга и повишават потенциалния растеж по устойчив начин, и прикани държавите членки да определят в своите програми за стабилност и конвергенция за 2023 г. начина, по който фискалните им планове ще осигурят спазването на референтната стойност по Договора от 3 % от брутния вътрешен продукт (БВП), както и реалистичното и непрекъснато намаляване на дълга или запазването на благоразумно равнище на дълга в средносрочен план. Комисията прикани държавите членки също така постепенно да премахнат националните фискални мерки, въведени за защита на домакинствата и предприятията от енергийния ценови шок, като се започне с тези с най-слаба насоченост. Тя посочи, че ако мерките за подкрепа трябва да бъдат удължени поради подновен натиск върху цените на енергията, държавите членки следва да насочат много по-добре тези мерки към уязвимите домакинства и предприятия. Комисията заяви, че фискалните препоръки ще бъдат количествено определени и диференцирани. Освен това, както се предлага в съобщението на Комисията от 9 ноември 2022 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС, фискалните препоръки ще бъдат формулирани въз основа на нетните първични разходи. Комисията препоръча всички държави членки да продължат да защитават инвестициите, финансирани на национално равнище, и да гарантират ефективното използване на средствата по линия на Механизма и други фондове на Съюза, по-специално с оглед на екологичния и цифровия преход и целите по отношение на устойчивостта. Комисията посочи, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. в съответствие с действащите правни разпоредби. |
| --- | --- |

(7)

На 8 март 2023 г. Комисията прие съобщение, в което се предоставят насоки за фискалната политика за 2024 г. („съобщението от 8 март 2023 г.“). То има за цел да подпомогне изготвянето на програмите за стабилност и конвергенция на държавите членки и по този начин да се засили координацията на политиките. Комисията припомни, че общата клауза за дерогация от Пакта за стабилност и растеж ще бъде дезактивирана в края на 2023 г. Тя призова за фискални политики през периода 2023—2024 г., които осигуряват средносрочна устойчивост на обслужването на дълга и повишават потенциалния растеж по устойчив начин, и прикани държавите членки да определят в своите програми за стабилност и конвергенция за 2023 г. начина, по който фискалните им планове ще осигурят спазването на референтната стойност по Договора от 3 % от брутния вътрешен продукт (БВП), както и реалистичното и непрекъснато намаляване на дълга или запазването на благоразумно равнище на дълга в средносрочен план. Комисията прикани държавите членки също така постепенно да премахнат националните фискални мерки, въведени за защита на домакинствата и предприятията от енергийния ценови шок, като се започне с тези с най-слаба насоченост. Тя посочи, че ако мерките за подкрепа трябва да бъдат удължени поради подновен натиск върху цените на енергията, държавите членки следва да насочат много по-добре тези мерки към уязвимите домакинства и предприятия. Комисията заяви, че фискалните препоръки ще бъдат количествено определени и диференцирани. Освен това, както се предлага в съобщението на Комисията от 9 ноември 2022 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС, фискалните препоръки ще бъдат формулирани въз основа на нетните първични разходи. Комисията препоръча всички държави членки да продължат да защитават инвестициите, финансирани на национално равнище, и да гарантират ефективното използване на средствата по линия на Механизма и други фондове на Съюза, по-специално с оглед на екологичния и цифровия преход и целите по отношение на устойчивостта. Комисията посочи, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. в съответствие с действащите правни разпоредби.

| (8) | На 26 април 2023 г. Комисията представи законодателни предложения за извършване на цялостна реформа на правилата на Съюза за икономическо управление. Основната цел на предложенията е да се засили устойчивостта на обслужването на публичния дълг и да се насърчи устойчивият и приобщаващ растеж във всички държави членки чрез реформи и инвестиции. Предложенията на Комисията са насочени към подобряване на националната ангажираност, опростяване на рамката и преминаване към по-голям средносрочен фокус в съчетание с ефективно и по-последователно правоприлагане. Съгласно заключенията на Съвета от 14 март 2023 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС целта е законодателната работа да приключи през 2023 г. |
| --- | --- |

(8)

На 26 април 2023 г. Комисията представи законодателни предложения за извършване на цялостна реформа на правилата на Съюза за икономическо управление. Основната цел на предложенията е да се засили устойчивостта на обслужването на публичния дълг и да се насърчи устойчивият и приобщаващ растеж във всички държави членки чрез реформи и инвестиции. Предложенията на Комисията са насочени към подобряване на националната ангажираност, опростяване на рамката и преминаване към по-голям средносрочен фокус в съчетание с ефективно и по-последователно правоприлагане. Съгласно заключенията на Съвета от 14 март 2023 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС целта е законодателната работа да приключи през 2023 г.

| (9) | На 14 май 2021 г. Хърватия представи на Комисията своя национален план за възстановяване и устойчивост в съответствие с член 18, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2021/241. Съгласно член 19 от Регламент (ЕС) 2021/241 Комисията оцени целесъобразността, ефективността, ефикасността и съгласуваността на плана за възстановяване и устойчивост в съответствие с насоките за оценка, съдържащи се в приложение V към посочения регламент. На 28 юли 2021 г. Съветът прие своето решение за изпълнение за одобряване на оценката на плана за възстановяване и устойчивост на Хърватия (6). Отпускането на траншовете зависи от приемането на решение на Комисията в съответствие с член 24, параграф 5 от Регламент (ЕС) 2021/241, в което се посочва, че Хърватия е изпълнила задоволително съответните ключови етапи и цели, определени в решението за изпълнение на Съвета. Задоволителното изпълнение предполага, че постигането на предходните ключови етапи и цели е запазено. |
| --- | --- |

(9)

На 14 май 2021 г. Хърватия представи на Комисията своя национален план за възстановяване и устойчивост в съответствие с член 18, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2021/241. Съгласно член 19 от Регламент (ЕС) 2021/241 Комисията оцени целесъобразността, ефективността, ефикасността и съгласуваността на плана за възстановяване и устойчивост в съответствие с насоките за оценка, съдържащи се в приложение V към посочения регламент. На 28 юли 2021 г. Съветът прие своето решение за изпълнение за одобряване на оценката на плана за възстановяване и устойчивост на Хърватия (6). Отпускането на траншовете зависи от приемането на решение на Комисията в съответствие с член 24, параграф 5 от Регламент (ЕС) 2021/241, в което се посочва, че Хърватия е изпълнила задоволително съответните ключови етапи и цели, определени в решението за изпълнение на Съвета. Задоволителното изпълнение предполага, че постигането на предходните ключови етапи и цели е запазено.

| (10) | В съответствие с член 4, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1466/97 на 28 април 2023 г. Хърватия представи националната си програма за реформи за 2023 г. и програмата си за стабилност за 2023 г. Двете програми бяха оценени заедно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В съответствие с член 27 от Регламент (ЕС) 2021/241 националната програма за реформи за 2023 г. отразява също шестмесечното докладване на Хърватия относно напредъка, постигнат при изпълнението на нейния план за възстановяване и устойчивост. |
| --- | --- |

(10)

В съответствие с член 4, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1466/97 на 28 април 2023 г. Хърватия представи националната си програма за реформи за 2023 г. и програмата си за стабилност за 2023 г. Двете програми бяха оценени заедно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В съответствие с член 27 от Регламент (ЕС) 2021/241 националната програма за реформи за 2023 г. отразява също шестмесечното докладване на Хърватия относно напредъка, постигнат при изпълнението на нейния план за възстановяване и устойчивост.

| (11) | На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклада за Хърватия за 2023 г. В него беше оценен напредъкът на Хърватия в изпълнението на съответните специфични за държавата препоръки, приети от Съвета в периода 2019—2022 г., и беше направен преглед на изпълнението от страна на Хърватия на плана за възстановяване и устойчивост. Въз основа на този анализ в доклада за държавата бяха посочени пропуски по отношение на предизвикателствата, които не са разгледани или са само частично разгледани в плана за възстановяване и устойчивост, както и по отношение на новите и нововъзникващите предизвикателства. В него бяха оценени също напредъкът на Хърватия при прилагането на Европейския стълб на социалните права и постигането на водещите цели на Съюза в областта на заетостта, уменията и намаляването на бедността, както и напредъкът в постигането на целите на Обединените нации за устойчиво развитие. |
| --- | --- |

(11)

На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклада за Хърватия за 2023 г. В него беше оценен напредъкът на Хърватия в изпълнението на съответните специфични за държавата препоръки, приети от Съвета в периода 2019—2022 г., и беше направен преглед на изпълнението от страна на Хърватия на плана за възстановяване и устойчивост. Въз основа на този анализ в доклада за държавата бяха посочени пропуски по отношение на предизвикателствата, които не са разгледани или са само частично разгледани в плана за възстановяване и устойчивост, както и по отношение на новите и нововъзникващите предизвикателства. В него бяха оценени също напредъкът на Хърватия при прилагането на Европейския стълб на социалните права и постигането на водещите цели на Съюза в областта на заетостта, уменията и намаляването на бедността, както и напредъкът в постигането на целите на Обединените нации за устойчиво развитие.

| (12) | В съответствие с данни, потвърдени от Евростат, салдото по консолидирания държавен бюджет на Хърватия се е подобрило от дефицит от 2,5 % от БВП през 2021 г. до излишък от 0,4 % през 2022 г., а консолидираният държавен дълг е намалял от 78,4 % от БВП в края на 2021 г. до 68,4 % в края на 2022 г. |
| --- | --- |

(12)

В съответствие с данни, потвърдени от Евростат, салдото по консолидирания държавен бюджет на Хърватия се е подобрило от дефицит от 2,5 % от БВП през 2021 г. до излишък от 0,4 % през 2022 г., а консолидираният държавен дълг е намалял от 78,4 % от БВП в края на 2021 г. до 68,4 % в края на 2022 г.

| (13) | Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно от мерките на фискалната политика, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. През 2022 г. тези мерки на фискалната политика, водещи до намаляване на приходите, включваха намаляване на ДДС и акцизите, докато мерките на фискалната политика, водещи до увеличаване на разходите, включваха пределни цени на енергията, помощи за уязвимите потребители, схеми за подпомагане на предприятията и социално подпомагане за пенсионерите и уязвимите домакинства. Комисията оценява нетните бюджетни разходи за тези мерки на 1,6% от БВП през 2022 г. Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно и от бюджетните разходи за предоставянето на временна закрила на разселените лица от Украйна, които се оценяват на 0,1 % от БВП през 2022 г. В същото време прогнозните разходи за временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, намаляха до 0,1 % от БВП през 2022 г. спрямо 1,3 % през 2021 г. |
| --- | --- |

(13)

Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно от мерките на фискалната политика, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. През 2022 г. тези мерки на фискалната политика, водещи до намаляване на приходите, включваха намаляване на ДДС и акцизите, докато мерките на фискалната политика, водещи до увеличаване на разходите, включваха пределни цени на енергията, помощи за уязвимите потребители, схеми за подпомагане на предприятията и социално подпомагане за пенсионерите и уязвимите домакинства. Комисията оценява нетните бюджетни разходи за тези мерки на 1,6% от БВП през 2022 г. Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно и от бюджетните разходи за предоставянето на временна закрила на разселените лица от Украйна, които се оценяват на 0,1 % от БВП през 2022 г. В същото време прогнозните разходи за временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, намаляха до 0,1 % от БВП през 2022 г. спрямо 1,3 % през 2021 г.

| (14) | На 18 юни 2021 г. Съветът препоръча през 2022 г. Хърватия (7) да поддържа подкрепяща фискална позиция, включително от импулса, осигурен от Механизма, и да запази инвестициите, финансирани на национално равнище. Освен това Съветът препоръча на Хърватия да държи под контрол нарастването на текущите разходи, финансирани на национално равнище. |
| --- | --- |

(14)

На 18 юни 2021 г. Съветът препоръча през 2022 г. Хърватия (7) да поддържа подкрепяща фискална позиция, включително от импулса, осигурен от Механизма, и да запази инвестициите, финансирани на национално равнище. Освен това Съветът препоръча на Хърватия да държи под контрол нарастването на текущите разходи, финансирани на национално равнище.

| (15) | Според оценките на Комисията фискалната позиция (8) през 2022 г. е била като цяло неутрална — с равнище от + 0,2 % от БВП, което е подходящо в условията на висока инфлация (9). В съответствие с препоръката на Съвета Хърватия продължи да подпомага възстановяването с инвестиции, финансирани от Механизма. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, възлизаха на 2,6 % от БВП през 2022 г. (2,7 % от БВП през 2021 г.). Инвестициите, финансирани на национално равнище, осигуриха рестриктивен принос от 0,6 процентни пункта (10) към фискалната позиция (11). Следователно Хърватия не е запазила инвестициите, финансирани на национално равнище, което не е в съответствие с препоръката на Съвета. Същевременно ръстът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (без новите мерки по отношение на приходите) доведе до като цяло неутрален принос в размер на 0,1 процентни пункта към фискалната позиция. Следователно Хърватия е държала в достатъчна степен под контрол нарастването на текущите разходи, финансирани на национално равнище. |
| --- | --- |

(15)

Според оценките на Комисията фискалната позиция (8) през 2022 г. е била като цяло неутрална — с равнище от + 0,2 % от БВП, което е подходящо в условията на висока инфлация (9). В съответствие с препоръката на Съвета Хърватия продължи да подпомага възстановяването с инвестиции, финансирани от Механизма. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, възлизаха на 2,6 % от БВП през 2022 г. (2,7 % от БВП през 2021 г.). Инвестициите, финансирани на национално равнище, осигуриха рестриктивен принос от 0,6 процентни пункта (10) към фискалната позиция (11). Следователно Хърватия не е запазила инвестициите, финансирани на национално равнище, което не е в съответствие с препоръката на Съвета. Същевременно ръстът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (без новите мерки по отношение на приходите) доведе до като цяло неутрален принос в размер на 0,1 процентни пункта към фискалната позиция. Следователно Хърватия е държала в достатъчна степен под контрол нарастването на текущите разходи, финансирани на национално равнище.

| (16) | Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в програмата за стабилност за 2023 г. е по-благоприятен от прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. за 2023 г. и в съответствие с нея след това. Правителството предвижда реалният БВП да нарасне с 2,2 % през 2023 г. и с 2,6 % през 2024 г. За сравнение, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-нисък растеж на реалния БВП от 1,6 % през 2023 г. и 2,3 % през 2024 г., главно поради по-консервативните прогнози за потреблението на домакинствата и на публичния сектор, както и за общите инвестиции. |
| --- | --- |

(16)

Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в програмата за стабилност за 2023 г. е по-благоприятен от прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. за 2023 г. и в съответствие с нея след това. Правителството предвижда реалният БВП да нарасне с 2,2 % през 2023 г. и с 2,6 % през 2024 г. За сравнение, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-нисък растеж на реалния БВП от 1,6 % през 2023 г. и 2,3 % през 2024 г., главно поради по-консервативните прогнози за потреблението на домакинствата и на публичния сектор, както и за общите инвестиции.

| (17) | В своята програма за стабилност за 2023 г. правителството очаква салдото по консолидирания държавен бюджет да се влоши до дефицит от 0,7 % от БВП през 2023 г. Влошаването през 2023 г. отразява главно закъснялото въздействие на инфлацията върху публичните разходи, а именно чрез механизмите за индексиране на заплатите в публичния сектор, пенсиите и социалните обезщетения. Според програмата за стабилност за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да намалее от 68,4 % в края на 2022 г. до 62,6 % в края на 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 0,5 % от БВП за 2023 г. Това съответства в голяма степен на дефицита, предвиден в програмата за стабилност за 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда подобно съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 63,0 % в края на 2023 г. |
| --- | --- |

(17)

В своята програма за стабилност за 2023 г. правителството очаква салдото по консолидирания държавен бюджет да се влоши до дефицит от 0,7 % от БВП през 2023 г. Влошаването през 2023 г. отразява главно закъснялото въздействие на инфлацията върху публичните разходи, а именно чрез механизмите за индексиране на заплатите в публичния сектор, пенсиите и социалните обезщетения. Според програмата за стабилност за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да намалее от 68,4 % в края на 2022 г. до 62,6 % в края на 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 0,5 % от БВП за 2023 г. Това съответства в голяма степен на дефицита, предвиден в програмата за стабилност за 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда подобно съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 63,0 % в края на 2023 г.

| (18) | Салдото по консолидирания държавен бюджет през 2023 г. се очаква да продължи да се влияе от мерките на фискалната политика, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. Те се състоят от мерки, удължени от 2022 г., включително, по отношение на приходите, намаляване на ДДС и акцизите, както и, по отношение на разходите, пределни цени на енергията, помощи за уязвимите потребители, схеми за подпомагане на предприятията и социално подпомагане за пенсионерите и уязвимите домакинства. Нетните бюджетни разходи за мерките за подкрепа в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. възлизат на 1,5 % от БВП през 2023 г. (12) Повечето мерки през 2023 г. не изглеждат насочени към най-уязвимите домакинства или предприятия и много от тях не запазват изцяло ценовия сигнал за намаляване на търсенето на енергия и повишаване на енергийната ефективност. В резултат на това в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. размерът на целевите мерки за подкрепа, който трябва да бъде взет предвид при оценката на спазването на препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. (13), се оценява на 0,2 % от БВП през 2023 г. (спрямо 0,3 % от БВП през 2022 г.). Бюджетните разходи за временна закрила на разселените лица от Украйна се очаква да останат стабилни в сравнение с 2022 г. |
| --- | --- |

(18)

Салдото по консолидирания държавен бюджет през 2023 г. се очаква да продължи да се влияе от мерките на фискалната политика, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. Те се състоят от мерки, удължени от 2022 г., включително, по отношение на приходите, намаляване на ДДС и акцизите, както и, по отношение на разходите, пределни цени на енергията, помощи за уязвимите потребители, схеми за подпомагане на предприятията и социално подпомагане за пенсионерите и уязвимите домакинства. Нетните бюджетни разходи за мерките за подкрепа в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. възлизат на 1,5 % от БВП през 2023 г. (12) Повечето мерки през 2023 г. не изглеждат насочени към най-уязвимите домакинства или предприятия и много от тях не запазват изцяло ценовия сигнал за намаляване на търсенето на енергия и повишаване на енергийната ефективност. В резултат на това в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. размерът на целевите мерки за подкрепа, който трябва да бъде взет предвид при оценката на спазването на препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. (13), се оценява на 0,2 % от БВП през 2023 г. (спрямо 0,3 % от БВП през 2022 г.). Бюджетните разходи за временна закрила на разселените лица от Украйна се очаква да останат стабилни в сравнение с 2022 г.

| (19) | В препоръката си от 12 юли 2022 г. Съветът препоръча Хърватия да предприеме действия, за да гарантира, че през 2023 г. растежът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи е в съответствие с като цяло неутрална позиция на политиката (14), като се вземе предвид продължаващата временна и целенасочена подкрепа за най-уязвимите на покачването на цените на енергията домакинства и предприятия и за хората, бягащи от Украйна. В същото време Хърватия следва да има готовност да адаптира текущите разходи към променящата се ситуация. На Хърватия се препоръча също да увеличи публичните инвестиции за екологичния и цифровия преход, както и за енергийната сигурност, като се вземе предвид инициативата REPowerEU, включително чрез използване на Механизма и други фондове на Съюза. |
| --- | --- |

(19)

В препоръката си от 12 юли 2022 г. Съветът препоръча Хърватия да предприеме действия, за да гарантира, че през 2023 г. растежът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи е в съответствие с като цяло неутрална позиция на политиката (14), като се вземе предвид продължаващата временна и целенасочена подкрепа за най-уязвимите на покачването на цените на енергията домакинства и предприятия и за хората, бягащи от Украйна. В същото време Хърватия следва да има готовност да адаптира текущите разходи към променящата се ситуация. На Хърватия се препоръча също да увеличи публичните инвестиции за екологичния и цифровия преход, както и за енергийната сигурност, като се вземе предвид инициативата REPowerEU, включително чрез използване на Механизма и други фондове на Съюза.

| (20) | През 2023 г. в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда фискалната позиция да бъде експанзионистична (– 1,0 % от БВП), в контекста на висока инфлация. Това се предхожда от като цяло неутрална фискална позиция през 2022 г. (+ 0,2 % от БВП). Увеличението на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) през 2023 г. се очаква да осигури експанзионистичен принос от 0,4 % от БВП към фискалната позиция. Това включва намалените разходи за целевите мерки за подкрепа на домакинствата и предприятията, които са най-уязвими по отношение на покачването на цените на енергията, с 0,1 % от БВП. Поради това експанзионистичният принос на финансираните на национално равнище нетни първични текущи разходи не се дължи на целенасочената подкрепа за домакинствата и предприятията, които са най-уязвими по отношение на покачването на цените на енергията, и за хората, бягащи от Украйна. Експанзионистичното увеличение на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) се дължи и на поддържането на нецелеви енергийни мерки, постоянното увеличение на заплатите в публичния сектор и социалните обезщетения, както и на по-ниските ставки на ДДС върху неенергийните продукти. В обобщение, прогнозираният растеж на финансираните на национално равнище първични текущи разходи не е в съответствие с препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, се очаква да възлязат на 3,1 % от БВП през 2023 г., докато финансираните на национално равнище инвестиции се очаква да осигурят експанзионистичен принос към фискалната позиция от 0,7 процентни пункта (15). Поради това Хърватия планира да финансира допълнителни инвестиции чрез Механизма и други фондове на Съюза и се предвижда да запази финансираните на национално равнище инвестиции. Страната планира да финансира публични инвестиции за екологичния и цифровия преход и за енергийна сигурност, като например енергийно саниране на сгради, цифровизиране на публичната администрация, инвестиции в цифрова диагностика и оборудване в болниците и подкрепа за екологичния и цифровия преход на стопанския сектор, които се финансират от Механизма и други фондове на Съюза. |
| --- | --- |

(20)

През 2023 г. в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда фискалната позиция да бъде експанзионистична (– 1,0 % от БВП), в контекста на висока инфлация. Това се предхожда от като цяло неутрална фискална позиция през 2022 г. (+ 0,2 % от БВП). Увеличението на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) през 2023 г. се очаква да осигури експанзионистичен принос от 0,4 % от БВП към фискалната позиция. Това включва намалените разходи за целевите мерки за подкрепа на домакинствата и предприятията, които са най-уязвими по отношение на покачването на цените на енергията, с 0,1 % от БВП. Поради това експанзионистичният принос на финансираните на национално равнище нетни първични текущи разходи не се дължи на целенасочената подкрепа за домакинствата и предприятията, които са най-уязвими по отношение на покачването на цените на енергията, и за хората, бягащи от Украйна. Експанзионистичното увеличение на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) се дължи и на поддържането на нецелеви енергийни мерки, постоянното увеличение на заплатите в публичния сектор и социалните обезщетения, както и на по-ниските ставки на ДДС върху неенергийните продукти. В обобщение, прогнозираният растеж на финансираните на национално равнище първични текущи разходи не е в съответствие с препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, се очаква да възлязат на 3,1 % от БВП през 2023 г., докато финансираните на национално равнище инвестиции се очаква да осигурят експанзионистичен принос към фискалната позиция от 0,7 процентни пункта (15). Поради това Хърватия планира да финансира допълнителни инвестиции чрез Механизма и други фондове на Съюза и се предвижда да запази финансираните на национално равнище инвестиции. Страната планира да финансира публични инвестиции за екологичния и цифровия преход и за енергийна сигурност, като например енергийно саниране на сгради, цифровизиране на публичната администрация, инвестиции в цифрова диагностика и оборудване в болниците и подкрепа за екологичния и цифровия преход на стопанския сектор, които се финансират от Механизма и други фондове на Съюза.

| (21) | Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да се увеличи до 1,5 % от БВП през 2024 г. Увеличението през 2024 г. отразява главно по-големите капиталови разходи и все още относително силната индексация на заплатите, пенсиите и разходите за социално подпомагане. Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да намалее до 59,8 % в края на 2024 г. Въз основа на мерките на политиката, известни към крайната дата на изготвяне на прогнозата, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 1,3 % от БВП през 2024 г. Това съответства в голяма степен на дефицита, предвиден в програмата за стабилност за 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-голямо съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП — 61,8 % в края на 2024 г., като разликата спрямо прогнозите в програмата за стабилност за 2023 г. до голяма степен се обяснява с ефекта на знаменателя (разлика в номиналния БВП през 2024 г.) и в по-малка степен с различните допускания относно корекцията наличности-потоци. |
| --- | --- |

(21)

Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да се увеличи до 1,5 % от БВП през 2024 г. Увеличението през 2024 г. отразява главно по-големите капиталови разходи и все още относително силната индексация на заплатите, пенсиите и разходите за социално подпомагане. Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да намалее до 59,8 % в края на 2024 г. Въз основа на мерките на политиката, известни към крайната дата на изготвяне на прогнозата, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 1,3 % от БВП през 2024 г. Това съответства в голяма степен на дефицита, предвиден в програмата за стабилност за 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-голямо съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП — 61,8 % в края на 2024 г., като разликата спрямо прогнозите в програмата за стабилност за 2023 г. до голяма степен се обяснява с ефекта на знаменателя (разлика в номиналния БВП през 2024 г.) и в по-малка степен с различните допускания относно корекцията наличности-потоци.

| (22) | В програмата за стабилност за 2023 г. се предвижда постепенно премахване на повечето мерки за енергийна подкрепа през 2024 г. Понастоящем Комисията приема, че нетните разходи за мерките за енергийна подкрепа възлизат на 0,2 % от БВП през 2024 г. Тези оценки се основават на допускането, че няма да има нови увеличения на цените на енергията. |
| --- | --- |

(22)

В програмата за стабилност за 2023 г. се предвижда постепенно премахване на повечето мерки за енергийна подкрепа през 2024 г. Понастоящем Комисията приема, че нетните разходи за мерките за енергийна подкрепа възлизат на 0,2 % от БВП през 2024 г. Тези оценки се основават на допускането, че няма да има нови увеличения на цените на енергията.

| (23) | В Регламент (ЕО) No 1466/97 се призовава за годишно подобрение на структурното бюджетно салдо в посока постигане на средносрочната бюджетна цел с 0,5 % от БВП като референтна стойност (16). Като се вземат предвид съображенията за фискална устойчивост, според Комисията би било целесъобразно подобрение на структурното салдо от поне 0,3 % от БВП за 2024 г. За да се гарантира такова подобрение, и в съответствие с методиката на Комисията, нарастването на финансираните на национално равнище нетни първични разходи (17) през 2024 г. следва да не надвишава 5,1 %, както е отразено в настоящата препоръка. В същото време оставащите мерки за енергийна подкрепа (които понастоящем Комисията оценява на 1,5 % от БВП през 2023 г.) следва постепенно да бъдат премахнати, ако развитието на енергийния пазар позволява това и като се започне от най-слабо насочените мерки, а свързаните с това икономии следва да бъдат използвани за намаляване на бюджетния дефицит. Съгласно оценките на Комисията това ще доведе до растеж на нетните първични разходи под препоръчания максимален темп на растеж за 2024 г. Освен това според прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. ръстът на финансираните на национално равнище нетни първични текущи разходи през 2023 г. не е в съответствие с препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. Ако това се потвърди, ще бъде целесъобразно растежът на нетните първични разходи през 2024 г. да бъде по-малък. |
| --- | --- |

(23)

В Регламент (ЕО) No 1466/97 се призовава за годишно подобрение на структурното бюджетно салдо в посока постигане на средносрочната бюджетна цел с 0,5 % от БВП като референтна стойност (16). Като се вземат предвид съображенията за фискална устойчивост, според Комисията би било целесъобразно подобрение на структурното салдо от поне 0,3 % от БВП за 2024 г. За да се гарантира такова подобрение, и в съответствие с методиката на Комисията, нарастването на финансираните на национално равнище нетни първични разходи (17) през 2024 г. следва да не надвишава 5,1 %, както е отразено в настоящата препоръка. В същото време оставащите мерки за енергийна подкрепа (които понастоящем Комисията оценява на 1,5 % от БВП през 2023 г.) следва постепенно да бъдат премахнати, ако развитието на енергийния пазар позволява това и като се започне от най-слабо насочените мерки, а свързаните с това икономии следва да бъдат използвани за намаляване на бюджетния дефицит. Съгласно оценките на Комисията това ще доведе до растеж на нетните първични разходи под препоръчания максимален темп на растеж за 2024 г. Освен това според прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. ръстът на финансираните на национално равнище нетни първични текущи разходи през 2023 г. не е в съответствие с препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. Ако това се потвърди, ще бъде целесъобразно растежът на нетните първични разходи през 2024 г. да бъде по-малък.

| (24) | Ако се допусне, че политиките остават непроменени, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда нетните първични разходи, финансирани на национално равнище, да нараснат с 6,8 % през 2024 г., което е над препоръчания темп на растеж. Предвидената в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. корекция е по-малка от икономиите от пълното премахване на мерките за подкрепа в областта на енергетиката, което се дължи на увеличаването на динамиката на капитала, заплатите и социалните разходи. |
| --- | --- |

(24)

Ако се допусне, че политиките остават непроменени, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда нетните първични разходи, финансирани на национално равнище, да нараснат с 6,8 % през 2024 г., което е над препоръчания темп на растеж. Предвидената в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. корекция е по-малка от икономиите от пълното премахване на мерките за подкрепа в областта на енергетиката, което се дължи на увеличаването на динамиката на капитала, заплатите и социалните разходи.

| (25) | Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква публичните инвестиции да останат стабилни на равнище от 4,6 % от БВП между 2023 г. и 2024 г. В програмата за стабилност за 2023 г. са посочени реформи и инвестиции, които се очаква да допринесат за фискалната устойчивост и за устойчивия и приобщаващ растеж. Сред тях са реформи (сектора на здравеопазването и социалните грижи, подобряване на управлението на държавните предприятия, подобряване на Закона за фискалната отговорност) и инвестиции (транспортна и водна инфраструктура, енергийно саниране на многофамилни сгради и къщи, инвестиции в екологичния и цифровия преход, както и в образователна инфраструктура), които са предимно част от плана за възстановяване и устойчивост. |
| --- | --- |

(25)

Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква публичните инвестиции да останат стабилни на равнище от 4,6 % от БВП между 2023 г. и 2024 г. В програмата за стабилност за 2023 г. са посочени реформи и инвестиции, които се очаква да допринесат за фискалната устойчивост и за устойчивия и приобщаващ растеж. Сред тях са реформи (сектора на здравеопазването и социалните грижи, подобряване на управлението на държавните предприятия, подобряване на Закона за фискалната отговорност) и инвестиции (транспортна и водна инфраструктура, енергийно саниране на многофамилни сгради и къщи, инвестиции в екологичния и цифровия преход, както и в образователна инфраструктура), които са предимно част от плана за възстановяване и устойчивост.

| (26) | В програмата за стабилност за 2023 г. се очертава средносрочен фискален план до 2026 г. Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее до 0,8 % от БВП през 2025 г. и до 0,6 % до 2026 г. Следователно се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет да остане под 3,0 % от БВП през периода на програмата. Според програмата за стабилност за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да спадне от 59,8 % в края на 2024 г. до 55,6 % до края на 2026 г. Следователно се планира съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да намалее и да остане под 60 % през периода на програмата. |
| --- | --- |

(26)

В програмата за стабилност за 2023 г. се очертава средносрочен фискален план до 2026 г. Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее до 0,8 % от БВП през 2025 г. и до 0,6 % до 2026 г. Следователно се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет да остане под 3,0 % от БВП през периода на програмата. Според програмата за стабилност за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да спадне от 59,8 % в края на 2024 г. до 55,6 % до края на 2026 г. Следователно се планира съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да намалее и да остане под 60 % през периода на програмата.

| (27) | В съответствие с член 19, параграф 3, буква б) от Регламент (ЕС) 2021/241 и критерий 2.2 от приложение V към него планът за възстановяване и устойчивост включва широк набор от взаимно подсилващи се реформи и инвестиции, които трябва да бъдат изпълнени до 2026 г. Изпълнението на плана за възстановяване и устойчивост на Хърватия е в напреднал стадий. Хърватия представи две искания за плащане, съответстващи на 59 ключови етапа и цели в плана, което доведе до плащане в размер на общо 1,4 милиарда евро. От Хърватия се очаква да представи изменение на своя план, което следва да включва глава за REPowerEU, както и допълнителни мерки в други области, които да бъдат финансирани от компонента за заеми. В съответствие с член 14, параграф 6 от Регламент (ЕС) 2021/241 на 30 март 2023 г. Хърватия изрази намерението си да поиска допълнителна подкрепа под формата на заем в размер на 3 612 000 000 EUR по линия на Механизма. Бързото включване на новата глава за REPowerEU в плана за възстановяване и устойчивост ще позволи да бъдат финансирани допълнителни реформи и инвестиции в подкрепа на стратегическите цели на Хърватия в областта на енергетиката и екологичния преход. Системното и ефективно участие на местните и регионалните власти, социалните партньори и други съответни заинтересовани страни продължава да бъде важно за успешното изпълнение на плана за възстановяване и устойчивост, както и на други икономически политики и политики в областта на заетостта, които излизат извън рамките на този план, за да се гарантира широка ангажираност с цялостната програма на политиката. |
| --- | --- |

(27)

В съответствие с член 19, параграф 3, буква б) от Регламент (ЕС) 2021/241 и критерий 2.2 от приложение V към него планът за възстановяване и устойчивост включва широк набор от взаимно подсилващи се реформи и инвестиции, които трябва да бъдат изпълнени до 2026 г. Изпълнението на плана за възстановяване и устойчивост на Хърватия е в напреднал стадий. Хърватия представи две искания за плащане, съответстващи на 59 ключови етапа и цели в плана, което доведе до плащане в размер на общо 1,4 милиарда евро. От Хърватия се очаква да представи изменение на своя план, което следва да включва глава за REPowerEU, както и допълнителни мерки в други области, които да бъдат финансирани от компонента за заеми. В съответствие с член 14, параграф 6 от Регламент (ЕС) 2021/241 на 30 март 2023 г. Хърватия изрази намерението си да поиска допълнителна подкрепа под формата на заем в размер на 3 612 000 000 EUR по линия на Механизма. Бързото включване на новата глава за REPowerEU в плана за възстановяване и устойчивост ще позволи да бъдат финансирани допълнителни реформи и инвестиции в подкрепа на стратегическите цели на Хърватия в областта на енергетиката и екологичния преход. Системното и ефективно участие на местните и регионалните власти, социалните партньори и други съответни заинтересовани страни продължава да бъде важно за успешното изпълнение на плана за възстановяване и устойчивост, както и на други икономически политики и политики в областта на заетостта, които излизат извън рамките на този план, за да се гарантира широка ангажираност с цялостната програма на политиката.

| (28) | През 2022 г. Комисията одобри всички програмни документи на Хърватия в областта на политиката на сближаване. Бързото изпълнение на програмите по линия на политиката на сближаване при взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост, включително главата за REPowerEU, е от ключово значение за осъществяване на екологичния и цифровия преход, повишаване на икономическата и социалната устойчивост и постигане на балансирано териториално развитие в Хърватия. |
| --- | --- |

(28)

През 2022 г. Комисията одобри всички програмни документи на Хърватия в областта на политиката на сближаване. Бързото изпълнение на програмите по линия на политиката на сближаване при взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост, включително главата за REPowerEU, е от ключово значение за осъществяване на екологичния и цифровия преход, повишаване на икономическата и социалната устойчивост и постигане на балансирано териториално развитие в Хърватия.

| (29) | Хърватия внася около 53 % от цялото потребление на енергия всяка година, като същевременно има голям потенциал за енергия от възобновяеми източници, по-специално от слънчеви, вятърни и геотермални източници. Половината от електроенергията в страната се произвежда от водноелектрически централи; делът на вятърната енергия се е увеличил и е достигнал 14 %, но делът на слънчевата енергия все още е едва 1 %. Ключови фактори за ускоряване на внедряването на инсталации за слънчева и вятърна енергия са рационализирането на процедурите за издаване на разрешителни и финализирането на съответната законодателна уредба, за да се осигури по-голяма правна сигурност на производителите и потребителите на собствена електроенергия. Сред другите фактори са същественото модернизиране на преносната мрежа и разширяването ѝ в южната част на страната, където основно се намират възобновяемите енергийни източници, както и въвеждането на интелигентни измервателни уреди за малки слънчеви инсталации. Потреблението на енергия в жилищния сектор е доста голямо в Хърватия (35 % от общото потребление на енергия). Зависимостта от газа за отопление е 71 %. Преразглеждането и опростяването на процедурите за инсталиране на слънчеви фотоволтаични съоръжения в многофамилни жилищни сгради, както и ускореното внедряване на термопомпи за отопление и охлаждане са подходящи мерки за енергийно саниране в сградния сектор. Делът на възобновяемите енергийни източници, използвани в транспорта, е нисък (7 % спрямо целта за 2030 г. от 14 %), както и делът на железопътния транспорт в пътническия транспорт (2,5 % спрямо 8 % в Съюза). Модернизирането на железопътната инфраструктура и подвижния състав и осигуряването на по-широко навлизане на превозни средства с нулеви емисии могат да допринесат значително за декарбонизацията на транспортния сектор. Потреблението на природен газ в Хърватия е намаляло с 22 % през периода между август 2022 г. и март 2023 г. в сравнение със средното потребление на газ за същия период през предходните пет години — това надхвърля целта за намаляване от 15 %, определена в Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета (18). Хърватия може да продължи да полага усилия за временно намаляване на търсенето на газ до 31 март 2024 г. съгласно Регламент (ЕС) 2023/706 на Съвета (19). |
| --- | --- |

(29)

Хърватия внася около 53 % от цялото потребление на енергия всяка година, като същевременно има голям потенциал за енергия от възобновяеми източници, по-специално от слънчеви, вятърни и геотермални източници. Половината от електроенергията в страната се произвежда от водноелектрически централи; делът на вятърната енергия се е увеличил и е достигнал 14 %, но делът на слънчевата енергия все още е едва 1 %. Ключови фактори за ускоряване на внедряването на инсталации за слънчева и вятърна енергия са рационализирането на процедурите за издаване на разрешителни и финализирането на съответната законодателна уредба, за да се осигури по-голяма правна сигурност на производителите и потребителите на собствена електроенергия. Сред другите фактори са същественото модернизиране на преносната мрежа и разширяването ѝ в южната част на страната, където основно се намират възобновяемите енергийни източници, както и въвеждането на интелигентни измервателни уреди за малки слънчеви инсталации. Потреблението на енергия в жилищния сектор е доста голямо в Хърватия (35 % от общото потребление на енергия). Зависимостта от газа за отопление е 71 %. Преразглеждането и опростяването на процедурите за инсталиране на слънчеви фотоволтаични съоръжения в многофамилни жилищни сгради, както и ускореното внедряване на термопомпи за отопление и охлаждане са подходящи мерки за енергийно саниране в сградния сектор. Делът на възобновяемите енергийни източници, използвани в транспорта, е нисък (7 % спрямо целта за 2030 г. от 14 %), както и делът на железопътния транспорт в пътническия транспорт (2,5 % спрямо 8 % в Съюза). Модернизирането на железопътната инфраструктура и подвижния състав и осигуряването на по-широко навлизане на превозни средства с нулеви емисии могат да допринесат значително за декарбонизацията на транспортния сектор. Потреблението на природен газ в Хърватия е намаляло с 22 % през периода между август 2022 г. и март 2023 г. в сравнение със средното потребление на газ за същия период през предходните пет години — това надхвърля целта за намаляване от 15 %, определена в Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета (18). Хърватия може да продължи да полага усилия за временно намаляване на търсенето на газ до 31 март 2024 г. съгласно Регламент (ЕС) 2023/706 на Съвета (19).

| (30) | Недостигът на работна ръка и умения в сектори и професии, които са от ключово значение за екологичния преход, включително производството, внедряването и поддръжката на технологии с нулеви нетни емисии, създава пречки пред прехода към икономика с нулеви нетни емисии. Висококачествените системи за образование и обучение, които отговарят на променящите се нужди на пазара на труда, и целенасочените мерки за повишаване на квалификацията и за преквалификация са от ключово значение за намаляване на недостига на умения и насърчаване на приобщаването и пренасочването на работната сила. За да се отключи неоползотвореното предлагане на работна ръка, тези мерки трябва да бъдат достъпни, по-специално за физическите лица и в секторите и регионите, които са най-силно засегнати от екологичния преход. През 2022 г. във Хърватия беше докладван недостиг на работна ръка за 31 професии, изискващи специфични умения или знания за екологичния преход, включително в строителния и производствения сектор (и двете под средните за Съюза). |
| --- | --- |

(30)

Недостигът на работна ръка и умения в сектори и професии, които са от ключово значение за екологичния преход, включително производството, внедряването и поддръжката на технологии с нулеви нетни емисии, създава пречки пред прехода към икономика с нулеви нетни емисии. Висококачествените системи за образование и обучение, които отговарят на променящите се нужди на пазара на труда, и целенасочените мерки за повишаване на квалификацията и за преквалификация са от ключово значение за намаляване на недостига на умения и насърчаване на приобщаването и пренасочването на работната сила. За да се отключи неоползотвореното предлагане на работна ръка, тези мерки трябва да бъдат достъпни, по-специално за физическите лица и в секторите и регионите, които са най-силно засегнати от екологичния преход. През 2022 г. във Хърватия беше докладван недостиг на работна ръка за 31 професии, изискващи специфични умения или знания за екологичния преход, включително в строителния и производствения сектор (и двете под средните за Съюза).

| (31) | С оглед на оценката на Комисията Съветът разгледа програмата за стабилност за 2023 г., като становището му (20) е изразено в препоръка 1. |
| --- | --- |

(31)

С оглед на оценката на Комисията Съветът разгледа програмата за стабилност за 2023 г., като становището му (20) е изразено в препоръка 1.

| (32) | С оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките на държавите членки от еврозоната и колективния им принос за функционирането на Икономическия и паричен съюз, Съветът препоръча на държавите членки от еврозоната да предприемат действия, включително чрез своите планове за възстановяване и устойчивост, за i) запазване на устойчивостта на обслужването на дълга и въздържане от широка подкрепа за съвкупното търсене през 2023 г., по-добро насочване на фискалните мерки, предприети за смекчаване на въздействието на високите цени на енергията, и обмисляне на подходящи начини за прекратяване на подкрепата при намаляване на натиска върху цените на енергията; ii) поддържане на високо равнище на публичните инвестиции и насърчаване на частните инвестиции в подкрепа на екологичния и цифровия преход; iii) подкрепа за промените в заплащането, които смекчават загубата на покупателна способност, като същевременно се ограничават вторичните ефекти върху инфлацията, допълнително подобряване на активните политики по заетостта и преодоляване на недостига на умения; iv) подобряване на бизнес средата и гарантиране, че енергийната подкрепа за дружествата е икономически ефективна, временна и насочена към жизнеспособни предприятия, както и че запазва стимулите за екологичния преход; и v) запазване на макрофинансовата стабилност и наблюдение на рисковете, като същевременно продължава работата по завършването на банковия съюз. За Хърватия препоръки 1, 2 и 3 допринасят за изпълнението на първата, втората и третата препоръка, изложени в Препоръката от 2023 г. относно еврозоната, |
| --- | --- |

(32)

С оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките на държавите членки от еврозоната и колективния им принос за функционирането на Икономическия и паричен съюз, Съветът препоръча на държавите членки от еврозоната да предприемат действия, включително чрез своите планове за възстановяване и устойчивост, за i) запазване на устойчивостта на обслужването на дълга и въздържане от широка подкрепа за съвкупното търсене през 2023 г., по-добро насочване на фискалните мерки, предприети за смекчаване на въздействието на високите цени на енергията, и обмисляне на подходящи начини за прекратяване на подкрепата при намаляване на натиска върху цените на енергията; ii) поддържане на високо равнище на публичните инвестиции и насърчаване на частните инвестиции в подкрепа на екологичния и цифровия преход; iii) подкрепа за промените в заплащането, които смекчават загубата на покупателна способност, като същевременно се ограничават вторичните ефекти върху инфлацията, допълнително подобряване на активните политики по заетостта и преодоляване на недостига на умения; iv) подобряване на бизнес средата и гарантиране, че енергийната подкрепа за дружествата е икономически ефективна, временна и насочена към жизнеспособни предприятия, както и че запазва стимулите за екологичния преход; и v) запазване на макрофинансовата стабилност и наблюдение на рисковете, като същевременно продължава работата по завършването на банковия съюз. За Хърватия препоръки 1, 2 и 3 допринасят за изпълнението на първата, втората и третата препоръка, изложени в Препоръката от 2023 г. относно еврозоната,

ПРЕПОРЪЧВА на Хърватия да предприеме през 2023 г. и 2024 г. следните действия:

1.

Да осигури разумна фискална политика, по-специално като ограничи номиналното увеличение на финансираните на национално равнище нетни първични разходи през 2024 г. до не повече от 5,1% (21).

Да запази финансираните на национално равнище публични инвестиции и да гарантира, че безвъзмездните средства по Механизма и другите фондове на Съюза се усвояват ефективно, по-специално с цел насърчаване на екологичния и цифровия преход.

За периода след 2024 г. — да продължи да следва средносрочна фискална стратегия за постепенна и устойчива консолидация, съчетана с инвестиции и реформи, водещи до по-висок устойчив растеж, с цел постигане на разумна средносрочна фискална позиция.

2.

Да продължи стабилното изпълнение на своя план за възстановяване и устойчивост и да завърши бързо главата за REPowerEU с цел своевременно започване на изпълнението ѝ. Да пристъпи към бързо изпълнение на програмите по линия на политиката на сближаване при тясно взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост.

3.

Да намали цялостната зависимост от изкопаеми горива, като ускори внедряването на възобновяеми енергийни източници, по-специално вятърни, слънчеви и геотермални източници, финализира непълната законодателна уредба, рационализира административните процедури за издаване на разрешителни, опрости процедурите за инсталиране на възобновяеми енергийни източници (например слънчеви фотоволтаични съоръжения) в многофамилните сгради и осигури по-голяма правна сигурност. Да подкрепи малките мощности за производство на енергия от възобновяеми източници. Да модернизира допълнително електропреносните и разпределителните мрежи, по-специално като подобри преносните връзки между северната и южната част на страната и ускори въвеждането на интелигентни измервателни уреди. Да ускори изпълнението на мерките за енергийна ефективност, включително инсталирането на термопомпи. Да намали зависимостта от изкопаеми горива в транспортния сектор, като насърчи устойчиви решения, по-специално железопътния транспорт и електрификацията на автомобилния транспорт. Да увеличи усилията на политиката, насочени към предоставянето и придобиването на уменията и компетентностите, необходими за екологичния преход.

Съставено в Брюксел на 14 юли 2023 година.

За Съвета

Председател

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета от 12 февруари 2021 г. за създаване на Механизъм за възстановяване и устойчивост (ОВ L 57, 18.2.2021 г., стр. 17).

2

(3)  Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25).

3

(4)  Препоръка на Съвета от 16 май 2023 г. относно икономическата политика на еврозоната (ОВ C 180, 23.5.2023 г., стр. 1).

4

(5)  Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета от 27 февруари 2023 г. за изменение на Регламент (ЕС) 2021/241 във връзка с главите за REPowerEU в плановете за възстановяване и устойчивост и за изменение на регламенти (ЕС) No 1303/2013, (ЕС) 2021/1060 и (ЕС) 2021/1755 и Директива 2003/87/ЕО (ОВ L 63, 28.2.2023 г., стр. 1).

5

(6)  ST 10687/2021 INIT; ST 10687/2021 ADD 1.

6

(7)  Препоръка на Съвета от 18 юни 2021 г., съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция за 2021 г. на Хърватия (ОВ C 304, 29.7.2021 г., стр. 48).

7

(8)  Фискалната позиция се измерва с промяната в първичните разходи (без дискреционните мерки по отношение на приходите), като се изключват временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, но се включват разходите, финансирани с безвъзмездна подкрепа (безвъзмездни средства) по Механизма и с други фондове на Съюза — спрямо средносрочния потенциален растеж. За повече подробности вж. каре 1 във фискалните статистически таблици.

8

(9)  Хърватия също отбеляза силен растеж на реалния БВП през 2022 г.

9

(10)  Финансираните на национално равнище инвестиции имаха рестриктивен принос към фискалната позиция поради намаляване на инвестиционните разходи, направени от местните власти.

10

(11)  Другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, осигуриха експанзионистичен принос от 0,5 процентни пункта от БВП. Това отчасти се дължи на еднократните разходи по международно арбитражно дело.

11

(12)  Тази стойност представлява равнището на годишните бюджетни разходи за тези мерки, включително текущите приходи и разходи, както и когато е уместно — мерките за капиталови разходи.

12

(13)  Препоръка на Съвета от 12 юли 2022 г. относно националната програма за реформи на Хърватия за 2022 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Хърватия за 2022 г. (ОВ C 334, 1.9.2022 г., стр. 88).

13

(14)  Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. средносрочният (среден за 10 години) потенциален растеж на производството на Хърватия, който се използва за измерване на фискалната позиция, се оценява на 10,3 % в номинално изражение.

14

(15)  Очаква се другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, да осигурят рестриктивен принос от 0,5 процентни пункта от БВП. Това се дължи отчасти на базовия ефект от по-големите разходи през 2022 г. поради прилагането на еднократна мярка, докато през 2023 г. се предвижда намаляване на трансферите към дружествата за комунални услуги.

15

(16)  Член 5 от Регламент (ЕО) No 1466/97 също така изисква корекция от над 0,5 % от БВП за държавите членки с държавен дълг, надвишаващ 60 % от БВП, или с по-ясно изразени рискове за устойчивостта на обслужването на дълга.

16

(17)  Нетните първични разходи се определят като разходите, финансирани на национално равнище, след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите и като се изключат разходите за лихви и разходите за циклична безработица.

17

(18)  Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета от 5 август 2022 г. относно координирани мерки за намаляване на търсенето на газ (ОВ L 206, 8.8.2022 г., стр. 1).

18

(19)  Регламент (ЕС) 2023/706 на Съвета от 30 март 2023 г. за изменение на Регламент (ЕС) 2022/1369 във връзка с продължаване на периода на намаляване на търсенето във връзка с мерките за намаляване на търсенето на газ, и за засилване на докладването и наблюдението на тяхното прилагане (ОВ L 93, 31.3.2023 г., стр. 1).

19

(20)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

20

(21)  Което се очаква да съответства на годишно подобрение на структурното бюджетно салдо от поне 0,3 % от БВП за 2024 г., както е посочено в съображение 23.

21

---

| 1.9.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 312/105 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 312/105

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 14 юли 2023 година

относно националната програма за реформи на Италия за 2023 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Италия за 2023 г.

(2023/C 312/12)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,

като взе предвид Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета (3), с който бе създаден Механизмът за възстановяване и устойчивост („Механизмът“), влезе в сила на 19 февруари 2021 г. По Механизма се предоставя финансова подкрепа на държавите членки за осъществяването на реформи и инвестиции, водещи до фискален стимул, финансиран от Съюза. В съответствие с приоритетите на европейския семестър Механизмът допринася за икономическото и приобщаващото възстановяване и за осъществяването на устойчиви и стимулиращи растежа реформи и инвестиции, по-специално реформи и инвестиции за насърчаване на екологичния и цифровия преход и за укрепване на устойчивостта на икономиките на държавите членки. Механизмът също така спомага за укрепването на публичните финанси и стимулира растежа и създаването на работни места в средносрочен и дългосрочен план, подобрява териториалното сближаване в рамките на Съюза и подкрепя непрекъснатото прилагане на Европейския стълб на социалните права. Максималното финансово участие за държава членка в рамките на Механизма беше актуализирано на 30 юни 2022 г. в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕС) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета (3), с който бе създаден Механизмът за възстановяване и устойчивост („Механизмът“), влезе в сила на 19 февруари 2021 г. По Механизма се предоставя финансова подкрепа на държавите членки за осъществяването на реформи и инвестиции, водещи до фискален стимул, финансиран от Съюза. В съответствие с приоритетите на европейския семестър Механизмът допринася за икономическото и приобщаващото възстановяване и за осъществяването на устойчиви и стимулиращи растежа реформи и инвестиции, по-специално реформи и инвестиции за насърчаване на екологичния и цифровия преход и за укрепване на устойчивостта на икономиките на държавите членки. Механизмът също така спомага за укрепването на публичните финанси и стимулира растежа и създаването на работни места в средносрочен и дългосрочен план, подобрява териториалното сближаване в рамките на Съюза и подкрепя непрекъснатото прилагане на Европейския стълб на социалните права. Максималното финансово участие за държава членка в рамките на Механизма беше актуализирано на 30 юни 2022 г. в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕС) 2021/241.

| (2) | На 22 ноември 2022 г. Комисията прие годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2023 г. На 23 март 2023 г. Европейският съвет одобри приоритетите на годишния обзор на устойчивия растеж, които са съсредоточени около четирите измерения на конкурентоспособната устойчивост. На 22 ноември 2022 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие и доклада за механизма за предупреждение за 2023 г., в който посочи Италия като една от държавите членки, които може да бъдат засегнати или за които може да съществува риск да бъдат засегнати от дисбаланси, и за които ще е необходим задълбочен преглед. На 14 декември 2022 г. Комисията прие и становище относно проекта на бюджетен план за 2023 г. на Италия. На 22 ноември 2022 г. Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната и предложение за съвместния доклад за заетостта за 2023 г., в който се анализира прилагането на насоките за заетостта и принципите на Европейския стълб на социалните права. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната (4) („Препоръка от 2023 г. относно еврозоната“) на 16 май 2023 г. и съвместния доклад за заетостта на 13 март 2023 г. |
| --- | --- |

(2)

На 22 ноември 2022 г. Комисията прие годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2023 г. На 23 март 2023 г. Европейският съвет одобри приоритетите на годишния обзор на устойчивия растеж, които са съсредоточени около четирите измерения на конкурентоспособната устойчивост. На 22 ноември 2022 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие и доклада за механизма за предупреждение за 2023 г., в който посочи Италия като една от държавите членки, които може да бъдат засегнати или за които може да съществува риск да бъдат засегнати от дисбаланси, и за които ще е необходим задълбочен преглед. На 14 декември 2022 г. Комисията прие и становище относно проекта на бюджетен план за 2023 г. на Италия. На 22 ноември 2022 г. Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната и предложение за съвместния доклад за заетостта за 2023 г., в който се анализира прилагането на насоките за заетостта и принципите на Европейския стълб на социалните права. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната (4) („Препоръка от 2023 г. относно еврозоната“) на 16 май 2023 г. и съвместния доклад за заетостта на 13 март 2023 г.

| (3) | Въпреки че икономиките на Съюза показват забележителна устойчивост, геополитическият контекст продължава да оказва отрицателно въздействие. Като застава твърдо зад Украйна, Съюзът насочва своята програма за икономическа и социална политика към намаляване на отрицателното въздействие от енергийните сътресения върху уязвимите домакинства и предприятия в краткосрочен план и към запазване на усилията за осъществяване на екологичния и цифровия преход, подкрепа за устойчив и приобщаващ растеж, запазване на макроикономическата стабилност и повишаване на устойчивостта в средносрочен план. Той също така поставя особен акцент върху повишаването на конкурентоспособността и производителността на Съюза. |
| --- | --- |

(3)

Въпреки че икономиките на Съюза показват забележителна устойчивост, геополитическият контекст продължава да оказва отрицателно въздействие. Като застава твърдо зад Украйна, Съюзът насочва своята програма за икономическа и социална политика към намаляване на отрицателното въздействие от енергийните сътресения върху уязвимите домакинства и предприятия в краткосрочен план и към запазване на усилията за осъществяване на екологичния и цифровия преход, подкрепа за устойчив и приобщаващ растеж, запазване на макроикономическата стабилност и повишаване на устойчивостта в средносрочен план. Той също така поставя особен акцент върху повишаването на конкурентоспособността и производителността на Съюза.

| (4) | На 1 февруари 2023 г. Комисията публикува съобщение, озаглавено „Промишлен план на Зеления пакт за ерата на нулеви нетни емисии“ („промишлен план на Зеления пакт“). Целта на промишления план на Зеления пакт е засилване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии и подпомагане на бързия преход към неутралност по отношение на климата. Планът допълва текущите усилия в рамките на Европейския зелен пакт и REPowerEU. Той има за цел и да се осигури по-благоприятна среда за увеличаване на производствения капацитет на Съюза за технологиите и продуктите с нулеви нетни емисии, необходими за постигане на амбициозните цели на Съюза в областта на климата, и да се гарантира достъп до съответните суровини от критично значение, включително чрез диверсифициране на източниците, правилно използване на геоложките ресурси в държавите членки и максимално увеличаване на рециклирането на суровини. Промишленият план на Зеления пакт се основава на четири стълба: предвидима и опростена регулаторна среда, по-бърз достъп до финансиране, повишаване на уменията и отворена търговия за устойчиви вериги на доставки. На 16 март 2023 г. Комисията публикува ново съобщение, озаглавено „Дългосрочна конкурентоспособност на ЕС: перспективи след 2030 г.“, структурирано около девет взаимно подсилващи се движещи сили с цел да се работи за стимулираща растежа регулаторна рамка. В него се определят приоритети на политиката, насочени към активно осигуряване на структурни подобрения, добре насочени инвестиции и регулаторни мерки за дългосрочната конкурентоспособност на Съюза и неговите държави членки. Препоръките по-долу спомагат за изпълнението на тези приоритети. |
| --- | --- |

(4)

На 1 февруари 2023 г. Комисията публикува съобщение, озаглавено „Промишлен план на Зеления пакт за ерата на нулеви нетни емисии“ („промишлен план на Зеления пакт“). Целта на промишления план на Зеления пакт е засилване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии и подпомагане на бързия преход към неутралност по отношение на климата. Планът допълва текущите усилия в рамките на Европейския зелен пакт и REPowerEU. Той има за цел и да се осигури по-благоприятна среда за увеличаване на производствения капацитет на Съюза за технологиите и продуктите с нулеви нетни емисии, необходими за постигане на амбициозните цели на Съюза в областта на климата, и да се гарантира достъп до съответните суровини от критично значение, включително чрез диверсифициране на източниците, правилно използване на геоложките ресурси в държавите членки и максимално увеличаване на рециклирането на суровини. Промишленият план на Зеления пакт се основава на четири стълба: предвидима и опростена регулаторна среда, по-бърз достъп до финансиране, повишаване на уменията и отворена търговия за устойчиви вериги на доставки. На 16 март 2023 г. Комисията публикува ново съобщение, озаглавено „Дългосрочна конкурентоспособност на ЕС: перспективи след 2030 г.“, структурирано около девет взаимно подсилващи се движещи сили с цел да се работи за стимулираща растежа регулаторна рамка. В него се определят приоритети на политиката, насочени към активно осигуряване на структурни подобрения, добре насочени инвестиции и регулаторни мерки за дългосрочната конкурентоспособност на Съюза и неговите държави членки. Препоръките по-долу спомагат за изпълнението на тези приоритети.

| (5) | През 2023 г. европейският семестър за координация на икономическите политики продължава да се развива в съответствие с прилагането на Механизма. Пълното изпълнение на плановете за възстановяване и устойчивост продължава да е от съществено значение за изпълнението на приоритетите на политиката в рамките на европейския семестър, тъй като плановете обхващат всички или значителна част от съответните специфични за всяка държава препоръки, отправени през последните години. Специфичните за всяка държава препоръки за 2019 г., 2020 г. и 2022 г. продължават да бъдат еднакво актуални за плановете за възстановяване и устойчивост, преразгледани, актуализирани или изменени в съответствие с членове 14, 18 и 21 от Регламент (ЕС) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

През 2023 г. европейският семестър за координация на икономическите политики продължава да се развива в съответствие с прилагането на Механизма. Пълното изпълнение на плановете за възстановяване и устойчивост продължава да е от съществено значение за изпълнението на приоритетите на политиката в рамките на европейския семестър, тъй като плановете обхващат всички или значителна част от съответните специфични за всяка държава препоръки, отправени през последните години. Специфичните за всяка държава препоръки за 2019 г., 2020 г. и 2022 г. продължават да бъдат еднакво актуални за плановете за възстановяване и устойчивост, преразгледани, актуализирани или изменени в съответствие с членове 14, 18 и 21 от Регламент (ЕС) 2021/241.

| (6) | Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета (5) („Регламентът REPowerEU“), приет на 27 февруари 2023 г., има за цел бързото премахване на зависимостта на Съюза от вноса на руски изкопаеми горива. Това ще допринесе за енергийната сигурност и диверсификацията на енергийните доставки на Съюза, като същевременно ще увеличи използването на възобновяеми енергийни източници, капацитета за съхранение на енергия и енергийната ефективност. Регламентът REPowerEU дава възможност на държавите членки да добавят нова глава за REPowerEU към своите национални планове за възстановяване и устойчивост, за да финансират ключови реформи и инвестиции, които ще спомогнат за постигането на целите на REPowerEU. Тези реформи и инвестиции също така ще спомогнат за повишаване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии, както е посочено в промишления план на Зеления пакт, и за изпълнение на свързаните с енергетиката специфични за всяка държава препоръки, отправени към държавите членки през 2022 г. и когато е приложимо, през 2023 г. С Регламента REPowerEU се въвежда нова категория безвъзмездна финансова подкрепа, която се предоставя на държавите членки за финансиране на нови свързани с енергетиката реформи и инвестиции в рамките на техните планове за възстановяване и устойчивост. |
| --- | --- |

(6)

Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета (5) („Регламентът REPowerEU“), приет на 27 февруари 2023 г., има за цел бързото премахване на зависимостта на Съюза от вноса на руски изкопаеми горива. Това ще допринесе за енергийната сигурност и диверсификацията на енергийните доставки на Съюза, като същевременно ще увеличи използването на възобновяеми енергийни източници, капацитета за съхранение на енергия и енергийната ефективност. Регламентът REPowerEU дава възможност на държавите членки да добавят нова глава за REPowerEU към своите национални планове за възстановяване и устойчивост, за да финансират ключови реформи и инвестиции, които ще спомогнат за постигането на целите на REPowerEU. Тези реформи и инвестиции също така ще спомогнат за повишаване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии, както е посочено в промишления план на Зеления пакт, и за изпълнение на свързаните с енергетиката специфични за всяка държава препоръки, отправени към държавите членки през 2022 г. и когато е приложимо, през 2023 г. С Регламента REPowerEU се въвежда нова категория безвъзмездна финансова подкрепа, която се предоставя на държавите членки за финансиране на нови свързани с енергетиката реформи и инвестиции в рамките на техните планове за възстановяване и устойчивост.

| (7) | На 8 март 2023 г. Комисията прие съобщение, в което се предоставят насоки за фискалната политика за 2024 г. („съобщението от 8 март 2023 г.“). То има за цел да подпомогне изготвянето на програмите за стабилност и конвергенция на държавите членки и по този начин да се засили координацията на политиките. Комисията припомни, че общата клауза за дерогация от Пакта за стабилност и растеж ще бъде дезактивирана в края на 2023 г. Тя призова за фискални политики през периода 2023—2024 г., които осигуряват средносрочна устойчивост на обслужването на дълга и повишават потенциалния растеж по устойчив начин, и прикани държавите членки да определят в своите програми за стабилност и конвергенция за 2023 г. начина, по който фискалните им планове ще осигурят спазването на референтната стойност по Договора от 3 % от брутния вътрешен продукт (БВП), както и реалистичното и непрекъснато намаляване на дълга или запазването на благоразумно равнище на дълга в средносрочен план. Комисията прикани държавите членки също така постепенно да премахнат националните фискални мерки, въведени за защита на домакинствата и предприятията от енергийния ценови шок, като се започне с тези с най-слаба насоченост. Тя посочи, че ако мерките за подкрепа трябва да бъдат удължени поради подновен натиск върху цените на енергията, държавите членки следва да насочат много по-добре тези мерки към уязвимите домакинства и предприятия. Комисията заяви, че фискалните препоръки ще бъдат количествено определени и диференцирани. Освен това, както се предлага в съобщението на Комисията от 9 ноември 2022 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС, фискалните препоръки ще бъдат формулирани въз основа на нетните първични разходи. Комисията препоръча всички държави членки да продължат да защитават инвестициите, финансирани на национално равнище, и да гарантират ефективното използване на средствата по линия на Механизма и други фондове на Съюза, по-специално с оглед на екологичния и цифровия преход и целите по отношение на устойчивостта. Комисията посочи, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. в съответствие с действащите правни разпоредби. |
| --- | --- |

(7)

На 8 март 2023 г. Комисията прие съобщение, в което се предоставят насоки за фискалната политика за 2024 г. („съобщението от 8 март 2023 г.“). То има за цел да подпомогне изготвянето на програмите за стабилност и конвергенция на държавите членки и по този начин да се засили координацията на политиките. Комисията припомни, че общата клауза за дерогация от Пакта за стабилност и растеж ще бъде дезактивирана в края на 2023 г. Тя призова за фискални политики през периода 2023—2024 г., които осигуряват средносрочна устойчивост на обслужването на дълга и повишават потенциалния растеж по устойчив начин, и прикани държавите членки да определят в своите програми за стабилност и конвергенция за 2023 г. начина, по който фискалните им планове ще осигурят спазването на референтната стойност по Договора от 3 % от брутния вътрешен продукт (БВП), както и реалистичното и непрекъснато намаляване на дълга или запазването на благоразумно равнище на дълга в средносрочен план. Комисията прикани държавите членки също така постепенно да премахнат националните фискални мерки, въведени за защита на домакинствата и предприятията от енергийния ценови шок, като се започне с тези с най-слаба насоченост. Тя посочи, че ако мерките за подкрепа трябва да бъдат удължени поради подновен натиск върху цените на енергията, държавите членки следва да насочат много по-добре тези мерки към уязвимите домакинства и предприятия. Комисията заяви, че фискалните препоръки ще бъдат количествено определени и диференцирани. Освен това, както се предлага в съобщението на Комисията от 9 ноември 2022 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС, фискалните препоръки ще бъдат формулирани въз основа на нетните първични разходи. Комисията препоръча всички държави членки да продължат да защитават инвестициите, финансирани на национално равнище, и да гарантират ефективното използване на средствата по линия на Механизма и други фондове на Съюза, по-специално с оглед на екологичния и цифровия преход и целите по отношение на устойчивостта. Комисията посочи, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. в съответствие с действащите правни разпоредби.

| (8) | На 26 април 2023 г. Комисията представи законодателни предложения за извършване на цялостна реформа на правилата на Съюза за икономическо управление. Основната цел на предложенията е да се засили устойчивостта на обслужването на публичния дълг и да се насърчи устойчивият и приобщаващ растеж във всички държави членки чрез реформи и инвестиции. Предложенията на Комисията са насочени към подобряване на националната ангажираност, опростяване на рамката и преминаване към по-голям средносрочен фокус в съчетание с ефективно и по-последователно правоприлагане. Съгласно заключенията на Съвета от 14 март 2023 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС целта е законодателната работа да приключи през 2023 г. |
| --- | --- |

(8)

На 26 април 2023 г. Комисията представи законодателни предложения за извършване на цялостна реформа на правилата на Съюза за икономическо управление. Основната цел на предложенията е да се засили устойчивостта на обслужването на публичния дълг и да се насърчи устойчивият и приобщаващ растеж във всички държави членки чрез реформи и инвестиции. Предложенията на Комисията са насочени към подобряване на националната ангажираност, опростяване на рамката и преминаване към по-голям средносрочен фокус в съчетание с ефективно и по-последователно правоприлагане. Съгласно заключенията на Съвета от 14 март 2023 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС целта е законодателната работа да приключи през 2023 г.

| (9) | На 30 април 2021 г. Италия представи на Комисията своя национален план за възстановяване и устойчивост в съответствие с член 18, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2021/241. Съгласно член 19 от Регламент (ЕС) 2021/241 Комисията оцени целесъобразността, ефективността, ефикасността и съгласуваността на плана за възстановяване и устойчивост в съответствие с насоките за оценка, съдържащи се в приложение V към посочения регламент. На 13 юли 2021 г. Съветът прие своето решение за изпълнение за одобряване на оценката на плана за възстановяване и устойчивост на Италия (6). Отпускането на траншовете зависи от приемането на решение на Комисията в съответствие с член 24, параграф 5 от Регламент (ЕС) 2021/241, в което се посочва, че Италия е изпълнила задоволително съответните ключови етапи и цели, определени в решението за изпълнение на Съвета. Задоволителното изпълнение предполага, че постигането на предходните ключови етапи и цели е запазено. |
| --- | --- |

(9)

На 30 април 2021 г. Италия представи на Комисията своя национален план за възстановяване и устойчивост в съответствие с член 18, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2021/241. Съгласно член 19 от Регламент (ЕС) 2021/241 Комисията оцени целесъобразността, ефективността, ефикасността и съгласуваността на плана за възстановяване и устойчивост в съответствие с насоките за оценка, съдържащи се в приложение V към посочения регламент. На 13 юли 2021 г. Съветът прие своето решение за изпълнение за одобряване на оценката на плана за възстановяване и устойчивост на Италия (6). Отпускането на траншовете зависи от приемането на решение на Комисията в съответствие с член 24, параграф 5 от Регламент (ЕС) 2021/241, в което се посочва, че Италия е изпълнила задоволително съответните ключови етапи и цели, определени в решението за изпълнение на Съвета. Задоволителното изпълнение предполага, че постигането на предходните ключови етапи и цели е запазено.

| (10) | В съответствие с член 4, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1466/97 на 2 май 2023 г. Италия представи националната си програма за реформи за 2023 г. и програмата си за стабилност за 2023 г. Двете програми бяха оценени заедно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В съответствие с член 27 от Регламент (ЕС) 2021/241 националната програма за реформи за 2023 г. отразява също шестмесечното докладване на Италия относно напредъка, постигнат при изпълнението на нейния план за възстановяване и устойчивост. |
| --- | --- |

(10)

В съответствие с член 4, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1466/97 на 2 май 2023 г. Италия представи националната си програма за реформи за 2023 г. и програмата си за стабилност за 2023 г. Двете програми бяха оценени заедно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В съответствие с член 27 от Регламент (ЕС) 2021/241 националната програма за реформи за 2023 г. отразява също шестмесечното докладване на Италия относно напредъка, постигнат при изпълнението на нейния план за възстановяване и устойчивост.

| (11) | На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклада за Италия за 2023 г. В него беше оценен напредъкът на Италия в изпълнението на съответните специфични за държавата препоръки, приети от Съвета в периода 2019—2022 г., и беше направен преглед на изпълнението от страна на Италия на плана за възстановяване и устойчивост. Въз основа на този анализ в доклада за държавата бяха посочени пропуски по отношение на предизвикателствата, които не са разгледани или са само частично разгледани в плана за възстановяване и устойчивост, както и по отношение на новите и нововъзникващите предизвикателства. В него бяха оценени също напредъкът на Италия при прилагането на Европейския стълб на социалните права и постигането на водещите цели на Съюза в областта на заетостта, уменията и намаляването на бедността, както и напредъкът в постигането на целите на Обединените нации за устойчиво развитие. |
| --- | --- |

(11)

На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклада за Италия за 2023 г. В него беше оценен напредъкът на Италия в изпълнението на съответните специфични за държавата препоръки, приети от Съвета в периода 2019—2022 г., и беше направен преглед на изпълнението от страна на Италия на плана за възстановяване и устойчивост. Въз основа на този анализ в доклада за държавата бяха посочени пропуски по отношение на предизвикателствата, които не са разгледани или са само частично разгледани в плана за възстановяване и устойчивост, както и по отношение на новите и нововъзникващите предизвикателства. В него бяха оценени също напредъкът на Италия при прилагането на Европейския стълб на социалните права и постигането на водещите цели на Съюза в областта на заетостта, уменията и намаляването на бедността, както и напредъкът в постигането на целите на Обединените нации за устойчиво развитие.

| (12) | Комисията извърши задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 за Италия и публикува резултатите от него на 24 май 2023 г. Комисията стигна до заключението, че в Италия са налице прекомерни макроикономически дисбаланси. По-специално, въпреки че са отбелязани известни подобрения, продължават да съществуват уязвимости, свързани с големия държавен дълг и слабия ръст на производителността — в контекста на нестабилност на пазара на труда и известни слабости при финансовите пазари — които имат трансгранично значение. Дългогодишните уязвимости на Италия намаляха до известна степен през последните години, но остават значителни и не се очаква да изчезнат бързо. Продължаващият нисък растеж на производителността е ключов фактор за продължителния слаб икономически растеж на Италия, който забавя намаляването на задлъжнялостта по отношение на държавния дълг, намалява възможностите за заетост и се отразява на баланса на банките. Съотношението на държавния дълг към БВП намаля допълнително през 2022 г. успоредно с икономическото възстановяване. Съотношението обаче остава високо и представлява значително предизвикателство за фискалната устойчивост. Очаква се съотношението на държавния дълг към БВП да намалее още до 2024 г., но да нарасне в средносрочен план при липса на мерки за консолидация. Правителството предприе допълнителни мерки в подкрепа на устойчивостта на финансовия сектор и необслужваните кредити намаляха значително, но банките все още имат значителна експозиция към държавния дълг. Известен напредък бе постигнат по отношение на политиките за справяне с дисбалансите, но са необходими постоянни усилия и изпълнението на плана за възстановяване и устойчивост остава основният приоритет на политиката, тъй като включва всеобхватни реформи и значителни инвестиции. Стабилното постепенно намаляване на големия държавен дълг в контекста на нарастващи разходи за обслужване на дълга и нарастващи разходи, свързани със застаряването на населението, изисква многостранен подход, основан на разумни фискални политики с подходящи първични излишъци, насърчаващи растежа инвестиции и реформи, по-добро спазване на данъчното законодателство и ефективно използване на националните ресурси и ресурсите на Съюза. Италия е изправена пред предизвикателства, за които, наред с продължаващото активно изпълнение на плана за възстановяване и устойчивост, ще бъдат полезни допълнителни усилия на политиката, по-конкретно в областта на данъчното облагане, фискалната рамка и пенсионните системи и в областта на демографията, пазара на труда и енергетиката. |
| --- | --- |

(12)

Комисията извърши задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 за Италия и публикува резултатите от него на 24 май 2023 г. Комисията стигна до заключението, че в Италия са налице прекомерни макроикономически дисбаланси. По-специално, въпреки че са отбелязани известни подобрения, продължават да съществуват уязвимости, свързани с големия държавен дълг и слабия ръст на производителността — в контекста на нестабилност на пазара на труда и известни слабости при финансовите пазари — които имат трансгранично значение. Дългогодишните уязвимости на Италия намаляха до известна степен през последните години, но остават значителни и не се очаква да изчезнат бързо. Продължаващият нисък растеж на производителността е ключов фактор за продължителния слаб икономически растеж на Италия, който забавя намаляването на задлъжнялостта по отношение на държавния дълг, намалява възможностите за заетост и се отразява на баланса на банките. Съотношението на държавния дълг към БВП намаля допълнително през 2022 г. успоредно с икономическото възстановяване. Съотношението обаче остава високо и представлява значително предизвикателство за фискалната устойчивост. Очаква се съотношението на държавния дълг към БВП да намалее още до 2024 г., но да нарасне в средносрочен план при липса на мерки за консолидация. Правителството предприе допълнителни мерки в подкрепа на устойчивостта на финансовия сектор и необслужваните кредити намаляха значително, но банките все още имат значителна експозиция към държавния дълг. Известен напредък бе постигнат по отношение на политиките за справяне с дисбалансите, но са необходими постоянни усилия и изпълнението на плана за възстановяване и устойчивост остава основният приоритет на политиката, тъй като включва всеобхватни реформи и значителни инвестиции. Стабилното постепенно намаляване на големия държавен дълг в контекста на нарастващи разходи за обслужване на дълга и нарастващи разходи, свързани със застаряването на населението, изисква многостранен подход, основан на разумни фискални политики с подходящи първични излишъци, насърчаващи растежа инвестиции и реформи, по-добро спазване на данъчното законодателство и ефективно използване на националните ресурси и ресурсите на Съюза. Италия е изправена пред предизвикателства, за които, наред с продължаващото активно изпълнение на плана за възстановяване и устойчивост, ще бъдат полезни допълнителни усилия на политиката, по-конкретно в областта на данъчното облагане, фискалната рамка и пенсионните системи и в областта на демографията, пазара на труда и енергетиката.

| (13) | В съответствие с данни, потвърдени от Евростат, дефицитът по консолидирания държавен бюджет на Италия е намалял от 9,0 % от БВП през 2021 г. до 8,0 % през 2022 г., а консолидираният държавен дълг е намалял от 149,9 % от БВП в края на 2021 г. до 144,4 % в края на 2022 г. На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклад, изготвен в съответствие с член 126, параграф 3 от Договора. В доклада се разглежда състоянието на бюджета на Италия, тъй като нейният дефицит по консолидирания държавен бюджет през 2022 г. надхвърля референтната стойност по Договора от 3 % от БВП, а нейният консолидиран държавен дълг надхвърля референтната стойност по Договора от 60 % от БВП и не спазва целевия показател за намаляване на дълга. В доклада се стига до заключението, че критериите за дефицита и дълга не са изпълнени. В съответствие със съобщението си от 8 март 2023 г. през пролетта на 2023 г. Комисията не предложи откриване на нови процедури при прекомерен дефицит. Впоследствие Комисията заяви, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. Италия следва да вземе това предвид при изпълнението на бюджета си за 2023 г. и при изготвянето на своя проект на бюджетен план за 2024 г. |
| --- | --- |

(13)

В съответствие с данни, потвърдени от Евростат, дефицитът по консолидирания държавен бюджет на Италия е намалял от 9,0 % от БВП през 2021 г. до 8,0 % през 2022 г., а консолидираният държавен дълг е намалял от 149,9 % от БВП в края на 2021 г. до 144,4 % в края на 2022 г. На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклад, изготвен в съответствие с член 126, параграф 3 от Договора. В доклада се разглежда състоянието на бюджета на Италия, тъй като нейният дефицит по консолидирания държавен бюджет през 2022 г. надхвърля референтната стойност по Договора от 3 % от БВП, а нейният консолидиран държавен дълг надхвърля референтната стойност по Договора от 60 % от БВП и не спазва целевия показател за намаляване на дълга. В доклада се стига до заключението, че критериите за дефицита и дълга не са изпълнени. В съответствие със съобщението си от 8 март 2023 г. през пролетта на 2023 г. Комисията не предложи откриване на нови процедури при прекомерен дефицит. Впоследствие Комисията заяви, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. Италия следва да вземе това предвид при изпълнението на бюджета си за 2023 г. и при изготвянето на своя проект на бюджетен план за 2024 г.

| (14) | Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно от новото статистическо третиране на някои данъчни кредити за саниране на жилища, които сега се отчитат като капиталови трансфери и се натрупват предимно за периода 2021—2022 г. (7) То беше повлияно от мерките на фискалната политика, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. През 2022 г. тези мерки на фискалната политика, водещи до намаляване на приходите, включваха мерки за контрол на общите системни такси в електроенергийния и газовия сектор, намаляване на ставката на ДДС върху газа, намаляване на акцизите върху цените на горивата, намаляване на социалноосигурителните вноски за работниците под определен праг на доходите, докато мерките на фискалната политика, водещи до увеличаване на разходите, включваха субсидии за електроенергийните и газовите дружества, разширяване на „социалния бонус“ за сметките за електроенергия и газ за домакинствата с ниски доходи, надбавки с приложими условия за имуществено състояние за работниците, пенсионерите и безработните лица и увеличение на пенсиите за осигурителен стаж и възраст — с 2 % през октомври 2022 г. преди законоустановената индексация, свързана с инфлацията, която обикновено се дължи през 2023 г. Разходите за тези мерки бяха частично компенсирани от нови данъци върху неочакваните печалби на производителите и доставчиците на енергия и от приходите от механизма за компенсиране на цената на електроенергията, произведена от възобновяеми източници, и от прилагането на компенсационен механизъм в електроенергийния сектор, за който се счита, че прилага Регламент (ЕС) 2022/1854 на Съвета (8) относно спешна намеса за справяне с високите цени на енергията. Комисията оценява нетните бюджетни разходи за тези мерки на 2,5 % от БВП през 2022 г. Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно и от бюджетните разходи за предоставянето на временна закрила на разселените лица от Украйна, които се оценяват на 0,1 % от БВП през 2022 г. В същото време прогнозните разходи за временните извънредни мерки във връзка с кризата с COVID-19 намаляха до 1,1 % от БВП през 2022 г. спрямо 3,4 % през 2021 г., тъй като правителството постепенно премахна по-голямата част от мерките, предприети в отговор на кризата с COVID-19. |
| --- | --- |

(14)

Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно от новото статистическо третиране на някои данъчни кредити за саниране на жилища, които сега се отчитат като капиталови трансфери и се натрупват предимно за периода 2021—2022 г. (7) То беше повлияно от мерките на фискалната политика, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. През 2022 г. тези мерки на фискалната политика, водещи до намаляване на приходите, включваха мерки за контрол на общите системни такси в електроенергийния и газовия сектор, намаляване на ставката на ДДС върху газа, намаляване на акцизите върху цените на горивата, намаляване на социалноосигурителните вноски за работниците под определен праг на доходите, докато мерките на фискалната политика, водещи до увеличаване на разходите, включваха субсидии за електроенергийните и газовите дружества, разширяване на „социалния бонус“ за сметките за електроенергия и газ за домакинствата с ниски доходи, надбавки с приложими условия за имуществено състояние за работниците, пенсионерите и безработните лица и увеличение на пенсиите за осигурителен стаж и възраст — с 2 % през октомври 2022 г. преди законоустановената индексация, свързана с инфлацията, която обикновено се дължи през 2023 г. Разходите за тези мерки бяха частично компенсирани от нови данъци върху неочакваните печалби на производителите и доставчиците на енергия и от приходите от механизма за компенсиране на цената на електроенергията, произведена от възобновяеми източници, и от прилагането на компенсационен механизъм в електроенергийния сектор, за който се счита, че прилага Регламент (ЕС) 2022/1854 на Съвета (8) относно спешна намеса за справяне с високите цени на енергията. Комисията оценява нетните бюджетни разходи за тези мерки на 2,5 % от БВП през 2022 г. Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно и от бюджетните разходи за предоставянето на временна закрила на разселените лица от Украйна, които се оценяват на 0,1 % от БВП през 2022 г. В същото време прогнозните разходи за временните извънредни мерки във връзка с кризата с COVID-19 намаляха до 1,1 % от БВП през 2022 г. спрямо 3,4 % през 2021 г., тъй като правителството постепенно премахна по-голямата част от мерките, предприети в отговор на кризата с COVID-19.

| (15) | На 18 юни 2021 г. Съветът препоръча през 2022 г. Италия (9) да използва Механизма, за да финансира допълнителни инвестиции в подкрепа на възстановяването, като същевременно следва разумна фискална политика. Освен това Съветът препоръча на Италия да запази инвестициите, финансирани на национално равнище. Съветът препоръча също на Италия да ограничи нарастването на национално финансираните текущи разходи. |
| --- | --- |

(15)

На 18 юни 2021 г. Съветът препоръча през 2022 г. Италия (9) да използва Механизма, за да финансира допълнителни инвестиции в подкрепа на възстановяването, като същевременно следва разумна фискална политика. Освен това Съветът препоръча на Италия да запази инвестициите, финансирани на национално равнище. Съветът препоръча също на Италия да ограничи нарастването на национално финансираните текущи разходи.

| (16) | Според оценките на Комисията фискалната позиция (10) през 2022 г. е била подкрепяща – с равнище от – 3,2 % от БВП. В съответствие с препоръката на Съвета Италия продължи да подпомага възстановяването с инвестиции, финансирани от Механизма. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, възлизаха на 0,9 % от БВП през 2022 г. (0,4 % от БВП през 2021 г.). Инвестициите, финансирани на национално равнище, осигуриха неутрален принос към фискалната позиция (11). Следователно Италия е запазила инвестициите, финансирани на национално равнище, в съответствие с препоръката на Съвета. Същевременно ръстът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (без новите мерки по отношение на приходите) доведе до експанзионистичен принос в размер на 2,4 процентни пункта към фискалната позиция. Този значителен експанзионистичен принос включваше допълнителното въздействие на мерките на фискалната политика, предприети за намаляване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията (допълнителни нетни бюджетни разходи в размер на 2,2 % от БВП), както и разходите за предоставяне на временна закрила на разселените лица от Украйна (0,1 % от БВП). Следователно Италия е държала в достатъчна степен под контрол нарастването на текущите разходи, финансирани на национално равнище. |
| --- | --- |

(16)

Според оценките на Комисията фискалната позиция (10) през 2022 г. е била подкрепяща – с равнище от – 3,2 % от БВП. В съответствие с препоръката на Съвета Италия продължи да подпомага възстановяването с инвестиции, финансирани от Механизма. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, възлизаха на 0,9 % от БВП през 2022 г. (0,4 % от БВП през 2021 г.). Инвестициите, финансирани на национално равнище, осигуриха неутрален принос към фискалната позиция (11). Следователно Италия е запазила инвестициите, финансирани на национално равнище, в съответствие с препоръката на Съвета. Същевременно ръстът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (без новите мерки по отношение на приходите) доведе до експанзионистичен принос в размер на 2,4 процентни пункта към фискалната позиция. Този значителен експанзионистичен принос включваше допълнителното въздействие на мерките на фискалната политика, предприети за намаляване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията (допълнителни нетни бюджетни разходи в размер на 2,2 % от БВП), както и разходите за предоставяне на временна закрила на разселените лица от Украйна (0,1 % от БВП). Следователно Италия е държала в достатъчна степен под контрол нарастването на текущите разходи, финансирани на национално равнище.

| (17) | Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в програмата за стабилност за 2023 г. е в съответствие с прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. както за 2023 г., така и за 2024 г. Правителството предвижда реалният БВП да нарасне с 1,0 % през 2023 г. и с 1,5 % през 2024 г. За сравнение в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда малко по-висок растеж на реалния БВП от 1,2 % през 2023 г. и малко по-нисък растеж от 1,1 % през 2024 г., главно поради по-малкия принос на инвестициите, които според правителството ще нарастват с 3,4 % на годишна база, докато според прогнозите на Комисията те ще нарастват с 1,4 %. |
| --- | --- |

(17)

Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в програмата за стабилност за 2023 г. е в съответствие с прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. както за 2023 г., така и за 2024 г. Правителството предвижда реалният БВП да нарасне с 1,0 % през 2023 г. и с 1,5 % през 2024 г. За сравнение в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда малко по-висок растеж на реалния БВП от 1,2 % през 2023 г. и малко по-нисък растеж от 1,1 % през 2024 г., главно поради по-малкия принос на инвестициите, които според правителството ще нарастват с 3,4 % на годишна база, докато според прогнозите на Комисията те ще нарастват с 1,4 %.

| (18) | В своята програма за стабилност за 2023 г. правителството очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да спадне до 4,5 % от БВП през 2023 г. Намалението през 2023 г. отразява главно намаляването на капиталовите трансфери, свързани с данъчните кредити, подпомагащи частните инвестиции в жилищната ефективност, намаляване на възнагражденията на служителите поради подновяването със задна дата на договори за обществени поръчки за периода 2019—2021 г., за които значителна част от просрочените задължения беше отчетена през 2022 г., намаляване на субсидиите за производството във връзка с по-малките данъчни кредити за електроенергийните и газовите дружества и по-малките лихвени разходи, които се обясняват главно с по-малката доходност по държавните облигации, индексирана с инфлацията. Според програмата за стабилност за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да намалее от 144,4 % в края на 2022 г. до 142,1 % в края на 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 4,5 % от БВП за 2023 г. Това съответства на дефицита, предвиден в програмата за стабилност за 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-ниско съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 140,4 % в края на 2023 г. Разликата се дължи на по-висок номинален растеж на БВП в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. |
| --- | --- |

(18)

В своята програма за стабилност за 2023 г. правителството очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да спадне до 4,5 % от БВП през 2023 г. Намалението през 2023 г. отразява главно намаляването на капиталовите трансфери, свързани с данъчните кредити, подпомагащи частните инвестиции в жилищната ефективност, намаляване на възнагражденията на служителите поради подновяването със задна дата на договори за обществени поръчки за периода 2019—2021 г., за които значителна част от просрочените задължения беше отчетена през 2022 г., намаляване на субсидиите за производството във връзка с по-малките данъчни кредити за електроенергийните и газовите дружества и по-малките лихвени разходи, които се обясняват главно с по-малката доходност по държавните облигации, индексирана с инфлацията. Според програмата за стабилност за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да намалее от 144,4 % в края на 2022 г. до 142,1 % в края на 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 4,5 % от БВП за 2023 г. Това съответства на дефицита, предвиден в програмата за стабилност за 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-ниско съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 140,4 % в края на 2023 г. Разликата се дължи на по-висок номинален растеж на БВП в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г.

| (19) | Салдото по консолидирания държавен бюджет през 2023 г. се очаква да продължи да се влияе от мерките, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. Те се състоят от мерки, които бяха продължени от 2022 г. (по-конкретно субсидии за електроенергийните и газовите дружества, мерки за контрол на общите системни такси в газовия сектор, намаляване на ставката на ДДС върху газа и намаляване на социалноосигурителните вноски за работниците под определен праг на доходите), както и нови мерки, като например премия за отопление за всички домакинства за периода между октомври и декември 2023 г. Разходите за тези мерки продължават да бъдат частично компенсирани от данъците върху неочакваните печалби на производителите и доставчиците на енергия. Като се вземат предвид тези приходи, нетните бюджетни разходи за мерките за подкрепа в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. възлизат на 1,0 % от БВП през 2023 г. (12) Повечето мерки през 2023 г. са насочени към най-уязвимите домакинства или предприятия, въпреки че по-голямата част от мерките за енергийна подкрепа не запазват изцяло ценовия сигнал за намаляване на търсенето на енергия и повишаване на енергийната ефективност. В резултат на това в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. размерът на целевите мерки за подкрепа, който трябва да бъде взет предвид при оценката на спазването на препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. (13), се оценява на 0,7 % от БВП през 2023 г. (спрямо 1,2 % от БВП през 2022 г.). И накрая, салдото по консолидирания държавен бюджет за 2023 г. се очаква да се повлияе положително от пълното постепенно премахване на временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, които са оценени на 1,1 % от БВП. |
| --- | --- |

(19)

Салдото по консолидирания държавен бюджет през 2023 г. се очаква да продължи да се влияе от мерките, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. Те се състоят от мерки, които бяха продължени от 2022 г. (по-конкретно субсидии за електроенергийните и газовите дружества, мерки за контрол на общите системни такси в газовия сектор, намаляване на ставката на ДДС върху газа и намаляване на социалноосигурителните вноски за работниците под определен праг на доходите), както и нови мерки, като например премия за отопление за всички домакинства за периода между октомври и декември 2023 г. Разходите за тези мерки продължават да бъдат частично компенсирани от данъците върху неочакваните печалби на производителите и доставчиците на енергия. Като се вземат предвид тези приходи, нетните бюджетни разходи за мерките за подкрепа в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. възлизат на 1,0 % от БВП през 2023 г. (12) Повечето мерки през 2023 г. са насочени към най-уязвимите домакинства или предприятия, въпреки че по-голямата част от мерките за енергийна подкрепа не запазват изцяло ценовия сигнал за намаляване на търсенето на енергия и повишаване на енергийната ефективност. В резултат на това в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. размерът на целевите мерки за подкрепа, който трябва да бъде взет предвид при оценката на спазването на препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. (13), се оценява на 0,7 % от БВП през 2023 г. (спрямо 1,2 % от БВП през 2022 г.). И накрая, салдото по консолидирания държавен бюджет за 2023 г. се очаква да се повлияе положително от пълното постепенно премахване на временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, които са оценени на 1,1 % от БВП.

| (20) | В препоръката си от 12 юли 2022 г. Съветът препоръча на Италия да гарантира, че през 2023 г. фискалната политика ще е разумна, по-специално като ограничи нарастването на финансираните на национално равнище първични текущи разходи под средносрочния потенциален растеж на производството (14), като се вземе предвид продължаващата временна и целенасочена подкрепа за най-уязвимите на покачването на цените на енергията домакинства и предприятия и за хората, бягащи от Украйна. В същото време Италия следва да има готовност да адаптира текущите разходи към променящата се ситуация. На Италия се препоръча също да увеличи публичните инвестиции за екологичния и цифровия преход, както и за енергийната сигурност, като се вземе предвид инициативата REPowerEU, включително чрез използване на Механизма и други фондове на Съюза. |
| --- | --- |

(20)

В препоръката си от 12 юли 2022 г. Съветът препоръча на Италия да гарантира, че през 2023 г. фискалната политика ще е разумна, по-специално като ограничи нарастването на финансираните на национално равнище първични текущи разходи под средносрочния потенциален растеж на производството (14), като се вземе предвид продължаващата временна и целенасочена подкрепа за най-уязвимите на покачването на цените на енергията домакинства и предприятия и за хората, бягащи от Украйна. В същото време Италия следва да има готовност да адаптира текущите разходи към променящата се ситуация. На Италия се препоръча също да увеличи публичните инвестиции за екологичния и цифровия преход, както и за енергийната сигурност, като се вземе предвид инициативата REPowerEU, включително чрез използване на Механизма и други фондове на Съюза.

| (21) | През 2023 г. в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда фискалната позиция да бъде рестриктивна (+ 2,6 % от БВП), в контекста на висока инфлация. Това се предхожда от експанзионистична фискална позиция през 2022 г. (– 3,2 % от БВП). Увеличението на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) през 2023 г. се очаква да осигури рестриктивен принос от 0,9 % от БВП към фискалната позиция. Следователно прогнозираният растеж на финансираните на национално равнище първични текущи разходи е в съответствие с препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. Прогнозираният рестриктивен принос на финансираните на национално равнище първични текущи разходи се дължи по същество на намалените разходи (с 1,5 процентни пункта от БВП) на мерките за подкрепа (целенасочени и нецеленасочени) за домакинствата и предприятията в отговор на покачването на цените на енергията. Основните движещи сили за нарастването на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на новите мерки по отношение на приходите) са увеличението на разходите за пенсии, дължащо се на частична индексация във връзка с инфлацията от предходната година (15), и приетите наскоро допълнителни намаления на данъчната тежест върху труда за лицата с ниски и средни доходи. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, се очаква да възлязат на 1,4 % от БВП през 2023 г., докато финансираните на национално равнище инвестиции се очаква да осигурят експанзионистичен принос към фискалната позиция от 0,1 процентни пункта (16). Поради това Италия планира да финансира допълнителни инвестиции чрез Механизма и други фондове на Съюза и се предвижда да запази финансираните на национално равнище инвестиции. Италия планира да финансира публични инвестиции за екологичния и цифровия преход и за енергийната сигурност, като например инвестиции в железопътната мрежа, енергията от възобновяеми източници, водорода, електроенергийните мрежи и устойчивата мобилност, опазването на земните и водните ресурси, както и инвестиции, свързани с инфраструктурата за изчисления в облак за публичната администрация, които се финансират частично от Механизма и други фондове на Съюза. С оглед на опустошителните наводнения, които засегнаха Италия през май 2023 г., разходите за пряка извънредна подкрепа, свързана с тези наводнения, ще бъдат взети предвид при последващите оценки на съответствието и по принцип ще се считат за еднократни и временни мерки (17). |
| --- | --- |

(21)

През 2023 г. в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда фискалната позиция да бъде рестриктивна (+ 2,6 % от БВП), в контекста на висока инфлация. Това се предхожда от експанзионистична фискална позиция през 2022 г. (– 3,2 % от БВП). Увеличението на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) през 2023 г. се очаква да осигури рестриктивен принос от 0,9 % от БВП към фискалната позиция. Следователно прогнозираният растеж на финансираните на национално равнище първични текущи разходи е в съответствие с препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. Прогнозираният рестриктивен принос на финансираните на национално равнище първични текущи разходи се дължи по същество на намалените разходи (с 1,5 процентни пункта от БВП) на мерките за подкрепа (целенасочени и нецеленасочени) за домакинствата и предприятията в отговор на покачването на цените на енергията. Основните движещи сили за нарастването на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на новите мерки по отношение на приходите) са увеличението на разходите за пенсии, дължащо се на частична индексация във връзка с инфлацията от предходната година (15), и приетите наскоро допълнителни намаления на данъчната тежест върху труда за лицата с ниски и средни доходи. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, се очаква да възлязат на 1,4 % от БВП през 2023 г., докато финансираните на национално равнище инвестиции се очаква да осигурят експанзионистичен принос към фискалната позиция от 0,1 процентни пункта (16). Поради това Италия планира да финансира допълнителни инвестиции чрез Механизма и други фондове на Съюза и се предвижда да запази финансираните на национално равнище инвестиции. Италия планира да финансира публични инвестиции за екологичния и цифровия преход и за енергийната сигурност, като например инвестиции в железопътната мрежа, енергията от възобновяеми източници, водорода, електроенергийните мрежи и устойчивата мобилност, опазването на земните и водните ресурси, както и инвестиции, свързани с инфраструктурата за изчисления в облак за публичната администрация, които се финансират частично от Механизма и други фондове на Съюза. С оглед на опустошителните наводнения, които засегнаха Италия през май 2023 г., разходите за пряка извънредна подкрепа, свързана с тези наводнения, ще бъдат взети предвид при последващите оценки на съответствието и по принцип ще се считат за еднократни и временни мерки (17).

| (22) | Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее до 3,7 % от БВП през 2024 г. Намалението през 2024 г. отразява главно намалението на разходите за междинното потребление и за данъчните кредити за електроенергийните и газовите дружества. Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да намалее до 141,4 % в края на 2024 г. Въз основа на мерките на политиката, известни към крайната дата на изготвяне на прогнозата, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 3,7 % от БВП през 2024 г. Това е в съответствие с дефицита, предвиден в програмата за стабилност за 2023 г., въпреки че прогнозата на Комисията за 2023 г. не включва планирани мерки, водещи до увеличаване на дефицита, в размер на 0,2 % от БВП, подробностите за които все още не са известни. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-ниско съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 140,3 % в края на 2024 г. Разликата се дължи на по-големия растеж на номиналния БВП в прогнозата на Комисията. |
| --- | --- |

(22)

Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее до 3,7 % от БВП през 2024 г. Намалението през 2024 г. отразява главно намалението на разходите за междинното потребление и за данъчните кредити за електроенергийните и газовите дружества. Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да намалее до 141,4 % в края на 2024 г. Въз основа на мерките на политиката, известни към крайната дата на изготвяне на прогнозата, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 3,7 % от БВП през 2024 г. Това е в съответствие с дефицита, предвиден в програмата за стабилност за 2023 г., въпреки че прогнозата на Комисията за 2023 г. не включва планирани мерки, водещи до увеличаване на дефицита, в размер на 0,2 % от БВП, подробностите за които все още не са известни. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-ниско съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 140,3 % в края на 2024 г. Разликата се дължи на по-големия растеж на номиналния БВП в прогнозата на Комисията.

| (23) | В програмата за стабилност за 2023 г. се предвижда постепенно премахване на всички мерки за енергийна подкрепа през 2024 г. Комисията приема също така, че мерките за енергийна подкрепа ще бъдат премахнати изцяло през 2024 г. Това се базира на допускането, че няма да има нови увеличения на цените на енергията. |
| --- | --- |

(23)

В програмата за стабилност за 2023 г. се предвижда постепенно премахване на всички мерки за енергийна подкрепа през 2024 г. Комисията приема също така, че мерките за енергийна подкрепа ще бъдат премахнати изцяло през 2024 г. Това се базира на допускането, че няма да има нови увеличения на цените на енергията.

| (24) | В Регламент (ЕО) No 1466/97 се призовава за годишно подобрение на структурното бюджетно салдо в посока постигане на средносрочната бюджетна цел с 0,5 % от БВП като референтна стойност (18). Като се вземат предвид съображенията за фискална устойчивост и необходимостта от намаляване на дефицита до стойност под референтната стойност по Договора от 3 % от БВП, според Комисията би било целесъобразно подобрение на структурното салдо от поне 0,7 % от БВП за 2024 г. За да се гарантира такова подобрение, и в съответствие с методиката на Комисията, нарастването на финансираните на национално равнище нетни първични разходи през 2024 г. следва да не надвишава 1,3 %, както е отразено в настоящата препоръка. В същото време оставащите мерки за енергийна подкрепа (които понастоящем Комисията оценява на 1,0 % от БВП през 2023 г.) следва постепенно да бъдат премахнати, ако развитието на енергийния пазар позволява това и като се започне от най-слабо насочените мерки, а свързаните с това икономии следва да бъдат използвани за намаляване на бюджетния дефицит. Съгласно оценките на Комисията това ще доведе до растеж на нетните първични разходи под препоръчания за 2024 г. |
| --- | --- |

(24)

В Регламент (ЕО) No 1466/97 се призовава за годишно подобрение на структурното бюджетно салдо в посока постигане на средносрочната бюджетна цел с 0,5 % от БВП като референтна стойност (18). Като се вземат предвид съображенията за фискална устойчивост и необходимостта от намаляване на дефицита до стойност под референтната стойност по Договора от 3 % от БВП, според Комисията би било целесъобразно подобрение на структурното салдо от поне 0,7 % от БВП за 2024 г. За да се гарантира такова подобрение, и в съответствие с методиката на Комисията, нарастването на финансираните на национално равнище нетни първични разходи през 2024 г. следва да не надвишава 1,3 %, както е отразено в настоящата препоръка. В същото време оставащите мерки за енергийна подкрепа (които понастоящем Комисията оценява на 1,0 % от БВП през 2023 г.) следва постепенно да бъдат премахнати, ако развитието на енергийния пазар позволява това и като се започне от най-слабо насочените мерки, а свързаните с това икономии следва да бъдат използвани за намаляване на бюджетния дефицит. Съгласно оценките на Комисията това ще доведе до растеж на нетните първични разходи под препоръчания за 2024 г.

| (25) | Ако се допусне, че политиките остават непроменени, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда нетните първични разходи, финансирани на национално равнище, да нараснат с 0,8 % през 2024 г., което е под препоръчания темп на растеж. С оглед на опустошителните наводнения, които засегнаха Италия през май 2023 г., разходите за пряка извънредна подкрепа, свързана с тези наводнения, ще бъдат взети предвид при последващите оценки на съответствието и по принцип ще се считат за еднократни и временни мерки. |
| --- | --- |

(25)

Ако се допусне, че политиките остават непроменени, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда нетните първични разходи, финансирани на национално равнище, да нараснат с 0,8 % през 2024 г., което е под препоръчания темп на растеж. С оглед на опустошителните наводнения, които засегнаха Италия през май 2023 г., разходите за пряка извънредна подкрепа, свързана с тези наводнения, ще бъдат взети предвид при последващите оценки на съответствието и по принцип ще се считат за еднократни и временни мерки.

| (26) | Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква публичните инвестиции да се увеличат от 3,3 % от БВП през 2023 г. до 3,8 % от БВП през 2024 г. По-високите инвестиции са резултат от по-високи инвестиции, финансирани на национално равнище, и от инвестиции, финансирани от Съюза, включително чрез Механизма. Програмата за стабилност за 2023 г. се позовава на реформи и инвестиции, които се очаква да допринесат за фискалната устойчивост и устойчивия и приобщаващ растеж. Тези реформи и инвестиции включват реформата на кодекса за обществените поръчки, която също е част от плана за възстановяване и устойчивост, и реформата на данъчната система, включена в закона от март 2023 г. („закона за данъчна реформа“). |
| --- | --- |

(26)

Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква публичните инвестиции да се увеличат от 3,3 % от БВП през 2023 г. до 3,8 % от БВП през 2024 г. По-високите инвестиции са резултат от по-високи инвестиции, финансирани на национално равнище, и от инвестиции, финансирани от Съюза, включително чрез Механизма. Програмата за стабилност за 2023 г. се позовава на реформи и инвестиции, които се очаква да допринесат за фискалната устойчивост и устойчивия и приобщаващ растеж. Тези реформи и инвестиции включват реформата на кодекса за обществените поръчки, която също е част от плана за възстановяване и устойчивост, и реформата на данъчната система, включена в закона от март 2023 г. („закона за данъчна реформа“).

| (27) | В програмата за стабилност за 2023 г. се очертава средносрочен фискален план до 2026 г. Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да се увеличи до 3,0 % от БВП през 2025 г. и до 2,5 % до 2026 г. Следователно се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет да не надвишава 3 % от БВП през 2025 г. Според програмата за стабилност за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да намалее от 141,4 % в края на 2024 г. до 140,4 % до края на 2026 г. |
| --- | --- |

(27)

В програмата за стабилност за 2023 г. се очертава средносрочен фискален план до 2026 г. Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да се увеличи до 3,0 % от БВП през 2025 г. и до 2,5 % до 2026 г. Следователно се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет да не надвишава 3 % от БВП през 2025 г. Според програмата за стабилност за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да намалее от 141,4 % в края на 2024 г. до 140,4 % до края на 2026 г.

| (28) | Данъчната тежест върху труда в Италия остава висока на всички равнища на доходите в сравнение с други държави членки, въпреки намалението на данъците върху доходите на физическите лица, въведено през 2022 г. Освен това включването на самостоятелно заетите лица в обхвата на режима на единна данъчна ставка поражда опасения относно справедливостта и ефикасността на данъчната система. Въвеждането на нов режим на единна данъчна ставка за увеличенията на доходите за 2023 г. също доведе до увеличаване на сложността. През март 2023 г. правителството прие нов закон, който дава възможност да бъде извършена обща реформа на данъчната система („закона за данъчна реформа“). Очаква се тя да премахне някои дългогодишни слабости, включително чрез намаляване на данъците върху труда и рационализиране и оптимизиране на данъчните разходи и корпоративните данъци. При осъществяването на тази реформа от решаващо значение е да се запази прогресивността на данъчната система, да се намали сложността, да се увеличат стимулите за работа, да се подобри спазването на данъчното законодателство и да се гарантира бюджетна неутралност. В това отношение съществува потенциал за увеличаване на приходите от други източници, които вредят в по-малка степен на растежа, като например собствеността, ДДС и разрешенията за използване на държавни крайбрежни активи, за да се намали данъчната тежест върху труда по неутрален за бюджета начин. Съществува също възможност да се подобри структурата на екологичните данъци, която — въпреки относително високите приходи — не насърчава в достатъчна степен прехода към по-чисти технологии, включително поради широкото използване на вредни за околната среда субсидии. Освен това е важно да се предприемат действия за справяне с отдавнашно предизвикателство, което не е включено в закона за данъчна реформа, а именно до голяма степен остарелите кадастрални стойности, които служат като основа за изчисляване на данъка върху недвижимите имоти. |
| --- | --- |

(28)

Данъчната тежест върху труда в Италия остава висока на всички равнища на доходите в сравнение с други държави членки, въпреки намалението на данъците върху доходите на физическите лица, въведено през 2022 г. Освен това включването на самостоятелно заетите лица в обхвата на режима на единна данъчна ставка поражда опасения относно справедливостта и ефикасността на данъчната система. Въвеждането на нов режим на единна данъчна ставка за увеличенията на доходите за 2023 г. също доведе до увеличаване на сложността. През март 2023 г. правителството прие нов закон, който дава възможност да бъде извършена обща реформа на данъчната система („закона за данъчна реформа“). Очаква се тя да премахне някои дългогодишни слабости, включително чрез намаляване на данъците върху труда и рационализиране и оптимизиране на данъчните разходи и корпоративните данъци. При осъществяването на тази реформа от решаващо значение е да се запази прогресивността на данъчната система, да се намали сложността, да се увеличат стимулите за работа, да се подобри спазването на данъчното законодателство и да се гарантира бюджетна неутралност. В това отношение съществува потенциал за увеличаване на приходите от други източници, които вредят в по-малка степен на растежа, като например собствеността, ДДС и разрешенията за използване на държавни крайбрежни активи, за да се намали данъчната тежест върху труда по неутрален за бюджета начин. Съществува също възможност да се подобри структурата на екологичните данъци, която — въпреки относително високите приходи — не насърчава в достатъчна степен прехода към по-чисти технологии, включително поради широкото използване на вредни за околната среда субсидии. Освен това е важно да се предприемат действия за справяне с отдавнашно предизвикателство, което не е включено в закона за данъчна реформа, а именно до голяма степен остарелите кадастрални стойности, които служат като основа за изчисляване на данъка върху недвижимите имоти.

| (29) | В съответствие с член 19, параграф 3, буква б) от Регламент (ЕС) 2021/241 и критерий 2.2 от приложение V към него планът за възстановяване и устойчивост включва широк набор от взаимно подсилващи се реформи и инвестиции, които трябва да бъдат изпълнени до 2026 г. Изпълнението на плана за възстановяване и устойчивост на Италия е в ход, но с все по-голям риск от забавяния. Италия е подала три искания за плащане, съответстващи на 151 ключови етапа и цели в плана, в резултат на което са изплатени общо 42 милиарда евро (сумата се отнася до първите две искания за плащане, докато третото все още се разглежда). Бързото изпълнение на плана за възстановяване и устойчивост и договаряне на неговото изменение е от съществено значение поради временния характер на Механизма, който е в сила до 2026 г. Важно е Италия да подсили административния капацитет, особено на поднационално равнище, за да продължи да изпълнява ангажиментите по плана за възстановяване и устойчивост, като същевременно наличието на ефективна и напълно функционираща рамка за управление продължава да бъде от ключово значение за гладкото и навременно изпълнение на плана. Продължава да е изключително важно да се идентифицират на ранен етап потенциалните забавяния и проблеми с изпълнението и да се предприемат своевременни действия за преодоляването им. В съответствие с член 14, параграф 6 от Регламент (ЕС) 2021/241 на 31 март 2023 г. Италия изрази намерението си да поиска допълнителна подкрепа под формата на заем по линия на Механизма. Преговорите по допълнението и главата за REPowerEU продължават, въпреки че Италия не е представила официално предложение. Бързото включване на новата глава за REPowerEU в плана за възстановяване и устойчивост ще позволи да бъдат финансирани допълнителни реформи и инвестиции в подкрепа на стратегическите цели на Италия в областта на енергетиката и екологичния преход. Системното и ефективно участие на местните и регионалните власти, социалните партньори и други съответни заинтересовани страни продължава да бъде важно за успешното изпълнение на плана за възстановяване и устойчивост, както и на други икономически политики и политики в областта на заетостта, които излизат извън рамките на този план, за да се гарантира широка ангажираност с цялостната програма на политиката. |
| --- | --- |

(29)

В съответствие с член 19, параграф 3, буква б) от Регламент (ЕС) 2021/241 и критерий 2.2 от приложение V към него планът за възстановяване и устойчивост включва широк набор от взаимно подсилващи се реформи и инвестиции, които трябва да бъдат изпълнени до 2026 г. Изпълнението на плана за възстановяване и устойчивост на Италия е в ход, но с все по-голям риск от забавяния. Италия е подала три искания за плащане, съответстващи на 151 ключови етапа и цели в плана, в резултат на което са изплатени общо 42 милиарда евро (сумата се отнася до първите две искания за плащане, докато третото все още се разглежда). Бързото изпълнение на плана за възстановяване и устойчивост и договаряне на неговото изменение е от съществено значение поради временния характер на Механизма, който е в сила до 2026 г. Важно е Италия да подсили административния капацитет, особено на поднационално равнище, за да продължи да изпълнява ангажиментите по плана за възстановяване и устойчивост, като същевременно наличието на ефективна и напълно функционираща рамка за управление продължава да бъде от ключово значение за гладкото и навременно изпълнение на плана. Продължава да е изключително важно да се идентифицират на ранен етап потенциалните забавяния и проблеми с изпълнението и да се предприемат своевременни действия за преодоляването им. В съответствие с член 14, параграф 6 от Регламент (ЕС) 2021/241 на 31 март 2023 г. Италия изрази намерението си да поиска допълнителна подкрепа под формата на заем по линия на Механизма. Преговорите по допълнението и главата за REPowerEU продължават, въпреки че Италия не е представила официално предложение. Бързото включване на новата глава за REPowerEU в плана за възстановяване и устойчивост ще позволи да бъдат финансирани допълнителни реформи и инвестиции в подкрепа на стратегическите цели на Италия в областта на енергетиката и екологичния преход. Системното и ефективно участие на местните и регионалните власти, социалните партньори и други съответни заинтересовани страни продължава да бъде важно за успешното изпълнение на плана за възстановяване и устойчивост, както и на други икономически политики и политики в областта на заетостта, които излизат извън рамките на този план, за да се гарантира широка ангажираност с цялостната програма на политиката.

| (30) | Комисията одобри повечето от програмните документи на Италия в областта на политиката на сближаване през 2022 г., а един от тях — през 2023 г. Бързото изпълнение на програмите по линия на политиката на сближаване при взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост, включително главата за REPowerEU, е от ключово значение за постигане на екологичния и цифровия преход, за повишаване на икономическата и социалната устойчивост и за осигуряване на балансирано териториално развитие в Италия. |
| --- | --- |

(30)

Комисията одобри повечето от програмните документи на Италия в областта на политиката на сближаване през 2022 г., а един от тях — през 2023 г. Бързото изпълнение на програмите по линия на политиката на сближаване при взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост, включително главата за REPowerEU, е от ключово значение за постигане на екологичния и цифровия преход, за повишаване на икономическата и социалната устойчивост и за осигуряване на балансирано териториално развитие в Италия.

| (31) | Освен икономическите и социалните предизвикателства, разгледани в плана за възстановяване и устойчивост и в програмите по линия на политиката на сближаване, Италия е изправена пред редица допълнителни предизвикателства, свързани с енергийната политика и екологичния преход, по-специално по отношение на използването на възобновяеми енергийни източници, преноса на газ, енергийната ефективност, предоставянето и придобиването на зелени умения и устойчивата мобилност. |
| --- | --- |

(31)

Освен икономическите и социалните предизвикателства, разгледани в плана за възстановяване и устойчивост и в програмите по линия на политиката на сближаване, Италия е изправена пред редица допълнителни предизвикателства, свързани с енергийната политика и екологичния преход, по-специално по отношение на използването на възобновяеми енергийни източници, преноса на газ, енергийната ефективност, предоставянето и придобиването на зелени умения и устойчивата мобилност.

| (32) | Капацитетът от възобновяеми енергийни източници се увеличаваше много бавно през последната година и делът на изкопаемите горива в енергийния микс остава значителен. За да се ускори използването на възобновяеми енергийни източници, Италия прие някои изменения на съществуващата рамка, която регулира процеса на издаване на разрешително и на оправомощаване във връзка с възобновяемите енергийни източници. Необходими са допълнителни усилия, за да се осигурят съгласуваност между административната и законодателната рамка както на национално, така и на поднационално равнище и тяхната целесъобразност по отношение на най-съвременните енергийни технологии. Например всички съответни норми могат да бъдат обединени в един-единствен текст (Testo unico). В същото време насоките, които поднационалните органи следват, когато оценяват проекти, трябва да бъдат актуализирани. И накрая, необходими са допълнителни инвестиции за модернизиране на националната мрежа и изграждане на междусистемни връзки между континенталната част, Сицилия и Сардиния, за да се даде възможност за очаквания по-голям производствен капацитет и да се поеме свързаното с това увеличение на производството на енергия от възобновяеми източници. |
| --- | --- |

(32)

Капацитетът от възобновяеми енергийни източници се увеличаваше много бавно през последната година и делът на изкопаемите горива в енергийния микс остава значителен. За да се ускори използването на възобновяеми енергийни източници, Италия прие някои изменения на съществуващата рамка, която регулира процеса на издаване на разрешително и на оправомощаване във връзка с възобновяемите енергийни източници. Необходими са допълнителни усилия, за да се осигурят съгласуваност между административната и законодателната рамка както на национално, така и на поднационално равнище и тяхната целесъобразност по отношение на най-съвременните енергийни технологии. Например всички съответни норми могат да бъдат обединени в един-единствен текст (Testo unico). В същото време насоките, които поднационалните органи следват, когато оценяват проекти, трябва да бъдат актуализирани. И накрая, необходими са допълнителни инвестиции за модернизиране на националната мрежа и изграждане на междусистемни връзки между континенталната част, Сицилия и Сардиния, за да се даде възможност за очаквания по-голям производствен капацитет и да се поеме свързаното с това увеличение на производството на енергия от възобновяеми източници.

| (33) | Продължават да съществуват проблеми в газовата мрежа. Италия обсъжда с партньори от Северна Африка инвестиции за увеличаване на капацитета за внос на съществуващите газопроводи и междусистемни газопроводи. Това ще допринесе за диверсифициране на вноса и следователно ще подобри сигурността на доставките. Нужни са обаче допълнителни инвестиции за премахване на участъците с недостатъчен капацитет в съществуващата вътрешна мрежа, която не разполага с преносен капацитет за разпределение на нови количества газ от южната до северната част на страната. Инвестициите в инфраструктура за изкопаеми горива трябва да бъдат ограничени до строго необходимото и да бъдат замислени така, че да бъдат съобразени с бъдещето, за да се избегне зависимостта от технологии, които не са в съответствие с целите в областта на климата, или увеличаване на разходите за енергийния преход. |
| --- | --- |

(33)

Продължават да съществуват проблеми в газовата мрежа. Италия обсъжда с партньори от Северна Африка инвестиции за увеличаване на капацитета за внос на съществуващите газопроводи и междусистемни газопроводи. Това ще допринесе за диверсифициране на вноса и следователно ще подобри сигурността на доставките. Нужни са обаче допълнителни инвестиции за премахване на участъците с недостатъчен капацитет в съществуващата вътрешна мрежа, която не разполага с преносен капацитет за разпределение на нови количества газ от южната до северната част на страната. Инвестициите в инфраструктура за изкопаеми горива трябва да бъдат ограничени до строго необходимото и да бъдат замислени така, че да бъдат съобразени с бъдещето, за да се избегне зависимостта от технологии, които не са в съответствие с целите в областта на климата, или увеличаване на разходите за енергийния преход.

| (34) | Потреблението на природен газ в Италия е намаляло с 19 % през периода между август 2022 г. и март 2023 г. в сравнение със средното потребление на газ за същия период през последните пет години — това надхвърля целта за намаляване от 15 %, определена в Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета (19). Италия може да продължи да полага усилия за временно намаляване на търсенето на газ до 31 март 2024 г. съгласно Регламент (ЕС) 2023/706 на Съвета (20). Мерките за подобряване на енергийната ефективност на сградите трябва да бъдат целенасочени. Сградният фонд на Италия има значителен потенциал за енергийна ефективност, по-специално що се отнася до големия дял на старите и енергоемки сгради. Съществуващите мерки в плана за възстановяване и устойчивост могат да бъдат допълнени с мерки, като например целенасочени схеми за стимулиране за повишаване на енергийната ефективност на сградите с най-лоши характеристики, включително търговските сгради и обществените жилища, като същевременно се гарантира, че уязвимите домакинства се възползват от тези мерки, като се избягват регресивните ефекти. Тези мерки ще бъдат от полза по-специално за малките, средните и микропредприятията, които често не разполагат с технически и финансов капацитет за подобряване на енергийната си ефективност. Същите мерки ще допринесат и за намаляване на енергийната бедност, срещу която могат да се предприемат допълнителни действия чрез други мерки, например чрез пунктове, работещи на принципа „обслужване на едно гише“, които предоставят персонализирани услуги за икономии на енергия. Повишаването на енергийната ефективност ще се повлияе положително и от увеличаването на пазарния надзор в областта на екопроектирането и енергийното етикетиране. |
| --- | --- |

(34)

Потреблението на природен газ в Италия е намаляло с 19 % през периода между август 2022 г. и март 2023 г. в сравнение със средното потребление на газ за същия период през последните пет години — това надхвърля целта за намаляване от 15 %, определена в Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета (19). Италия може да продължи да полага усилия за временно намаляване на търсенето на газ до 31 март 2024 г. съгласно Регламент (ЕС) 2023/706 на Съвета (20). Мерките за подобряване на енергийната ефективност на сградите трябва да бъдат целенасочени. Сградният фонд на Италия има значителен потенциал за енергийна ефективност, по-специално що се отнася до големия дял на старите и енергоемки сгради. Съществуващите мерки в плана за възстановяване и устойчивост могат да бъдат допълнени с мерки, като например целенасочени схеми за стимулиране за повишаване на енергийната ефективност на сградите с най-лоши характеристики, включително търговските сгради и обществените жилища, като същевременно се гарантира, че уязвимите домакинства се възползват от тези мерки, като се избягват регресивните ефекти. Тези мерки ще бъдат от полза по-специално за малките, средните и микропредприятията, които често не разполагат с технически и финансов капацитет за подобряване на енергийната си ефективност. Същите мерки ще допринесат и за намаляване на енергийната бедност, срещу която могат да се предприемат допълнителни действия чрез други мерки, например чрез пунктове, работещи на принципа „обслужване на едно гише“, които предоставят персонализирани услуги за икономии на енергия. Повишаването на енергийната ефективност ще се повлияе положително и от увеличаването на пазарния надзор в областта на екопроектирането и енергийното етикетиране.

| (35) | Пропуските в инфраструктурата и вредните за околната среда субсидии, включително автомобилният транспорт, продължават да бъдат съществени и възпират прехода към по-устойчиви транспортни решения. Например средният брой на точките за зареждане остава под средния за Съюза. Вредните за околната среда субсидии включват облагането с единна данъчна ставка на фирмените автомобили за лично ползване и възстановяването на акциза върху дизеловото гориво, използвано за превоз на товари. Продължаването на усилията за въвеждане на зарядни станции и за премахване на тези субсидии е от ключово значение за консолидирането на пазара на превозни средства с нулеви емисии. |
| --- | --- |

(35)

Пропуските в инфраструктурата и вредните за околната среда субсидии, включително автомобилният транспорт, продължават да бъдат съществени и възпират прехода към по-устойчиви транспортни решения. Например средният брой на точките за зареждане остава под средния за Съюза. Вредните за околната среда субсидии включват облагането с единна данъчна ставка на фирмените автомобили за лично ползване и възстановяването на акциза върху дизеловото гориво, използвано за превоз на товари. Продължаването на усилията за въвеждане на зарядни станции и за премахване на тези субсидии е от ключово значение за консолидирането на пазара на превозни средства с нулеви емисии.

| (36) | Недостигът на работна ръка и умения в сектори и професии, които са от ключово значение за екологичния преход, включително производството, внедряването и поддръжката на технологии с нулеви нетни емисии, създава пречки пред прехода към икономика с нулеви нетни емисии. Висококачествените системи за образование и обучение, които отговарят на променящите се нужди на пазара на труда, и целенасочените мерки за повишаване на квалификацията и за преквалификация са от ключово значение за намаляване на недостига на умения и насърчаване на приобщаването и пренасочването на работната сила. За да се отключи неоползотвореното предлагане на работна ръка, тези мерки трябва да бъдат достъпни, по-специално за физическите лица и в секторите и регионите, които са най-силно засегнати от екологичния преход. В Италия се наблюдава недостиг както при висококвалифицираните, така и при нискоквалифицираните професии, които са от ключово значение за екологичния преход. В същото време подкрепата за обучение често не достига до работниците, които е най-вероятно да бъдат засегнати от екологичния преход. Липсата на умения за екологичния преход в публичния сектор, по-специално на местно равнище, също възпрепятства зелените инвестиции. Италия е изправена пред големи регионални различия, които рискуват да се задълбочат, ако местните пазари на труда не могат да се възползват от възможностите, които предоставя екологичният преход. Освен това подобряването на уменията за екологичния преход, включително за устойчиво управление на почвите, ще бъде от ключово значение за борбата с последиците от изменението на климата, по-специално големите наводнения и продължителните суши. |
| --- | --- |

(36)

Недостигът на работна ръка и умения в сектори и професии, които са от ключово значение за екологичния преход, включително производството, внедряването и поддръжката на технологии с нулеви нетни емисии, създава пречки пред прехода към икономика с нулеви нетни емисии. Висококачествените системи за образование и обучение, които отговарят на променящите се нужди на пазара на труда, и целенасочените мерки за повишаване на квалификацията и за преквалификация са от ключово значение за намаляване на недостига на умения и насърчаване на приобщаването и пренасочването на работната сила. За да се отключи неоползотвореното предлагане на работна ръка, тези мерки трябва да бъдат достъпни, по-специално за физическите лица и в секторите и регионите, които са най-силно засегнати от екологичния преход. В Италия се наблюдава недостиг както при висококвалифицираните, така и при нискоквалифицираните професии, които са от ключово значение за екологичния преход. В същото време подкрепата за обучение често не достига до работниците, които е най-вероятно да бъдат засегнати от екологичния преход. Липсата на умения за екологичния преход в публичния сектор, по-специално на местно равнище, също възпрепятства зелените инвестиции. Италия е изправена пред големи регионални различия, които рискуват да се задълбочат, ако местните пазари на труда не могат да се възползват от възможностите, които предоставя екологичният преход. Освен това подобряването на уменията за екологичния преход, включително за устойчиво управление на почвите, ще бъде от ключово значение за борбата с последиците от изменението на климата, по-специално големите наводнения и продължителните суши.

| (37) | С оглед на оценката на Комисията Съветът разгледа програмата за стабилност за 2023 г., като становището му (21) е изразено в препоръка 1. |
| --- | --- |

(37)

С оглед на оценката на Комисията Съветът разгледа програмата за стабилност за 2023 г., като становището му (21) е изразено в препоръка 1.

| (38) | С оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките на държавите членки от еврозоната и колективния им принос за функционирането на Икономическия и паричен съюз, Съветът препоръча на държавите членки от еврозоната да предприемат действия, включително чрез своите планове за възстановяване и устойчивост, за i) запазване на устойчивостта на обслужването на дълга и въздържане от широка подкрепа за съвкупното търсене през 2023 г., по-добро насочване на фискалните мерки, предприети за смекчаване на въздействието на високите цени на енергията, и обмисляне на подходящи начини за прекратяване на подкрепата при намаляване на натиска върху цените на енергията; ii) поддържане на високо равнище на публичните инвестиции и насърчаване на частните инвестиции в подкрепа на екологичния и цифровия преход; iii) подкрепа за промените в заплащането, които смекчават загубата на покупателна способност, като същевременно се ограничават вторичните ефекти върху инфлацията, допълнително подобряване на активните политики по заетостта и преодоляване на недостига на умения; iv) подобряване на бизнес средата и гарантиране, че енергийната подкрепа за дружествата е икономически ефективна, временна и насочена към жизнеспособни предприятия, както и че запазва стимулите за екологичния преход; и v) запазване на макрофинансовата стабилност и наблюдение на рисковете, като същевременно продължава работата по завършването на банковия съюз. За Италия препоръки 1, 2 и 3 допринасят за изпълнението на първата, втората, третата и четвъртата препоръка, изложени в Препоръката от 2023 г. относно еврозоната. |
| --- | --- |

(38)

С оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките на държавите членки от еврозоната и колективния им принос за функционирането на Икономическия и паричен съюз, Съветът препоръча на държавите членки от еврозоната да предприемат действия, включително чрез своите планове за възстановяване и устойчивост, за i) запазване на устойчивостта на обслужването на дълга и въздържане от широка подкрепа за съвкупното търсене през 2023 г., по-добро насочване на фискалните мерки, предприети за смекчаване на въздействието на високите цени на енергията, и обмисляне на подходящи начини за прекратяване на подкрепата при намаляване на натиска върху цените на енергията; ii) поддържане на високо равнище на публичните инвестиции и насърчаване на частните инвестиции в подкрепа на екологичния и цифровия преход; iii) подкрепа за промените в заплащането, които смекчават загубата на покупателна способност, като същевременно се ограничават вторичните ефекти върху инфлацията, допълнително подобряване на активните политики по заетостта и преодоляване на недостига на умения; iv) подобряване на бизнес средата и гарантиране, че енергийната подкрепа за дружествата е икономически ефективна, временна и насочена към жизнеспособни предприятия, както и че запазва стимулите за екологичния преход; и v) запазване на макрофинансовата стабилност и наблюдение на рисковете, като същевременно продължава работата по завършването на банковия съюз. За Италия препоръки 1, 2 и 3 допринасят за изпълнението на първата, втората, третата и четвъртата препоръка, изложени в Препоръката от 2023 г. относно еврозоната.

| (39) | В светлината на задълбочения преглед, направен от Комисията, и неговата оценка Съветът разгледа националната програма за реформи за 2023 г. и програмата за стабилност за 2023 г. Неговите препоръки съгласно член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са отразени в препоръка 1. Политиките, посочени в препоръка 1, спомагат за преодоляване на уязвимостите, свързани с големия държавен дълг и слабия ръст на производителността. Препоръка 2 допринася за изпълнението на препоръка 1. Политиките, посочени в препоръка 1, допринасят както за преодоляването на дисбалансите, така и за изпълнението на препоръките, изложени в Препоръката за еврозоната за 2023 г., в съответствие със съображение 38, |
| --- | --- |

(39)

В светлината на задълбочения преглед, направен от Комисията, и неговата оценка Съветът разгледа националната програма за реформи за 2023 г. и програмата за стабилност за 2023 г. Неговите препоръки съгласно член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са отразени в препоръка 1. Политиките, посочени в препоръка 1, спомагат за преодоляване на уязвимостите, свързани с големия държавен дълг и слабия ръст на производителността. Препоръка 2 допринася за изпълнението на препоръка 1. Политиките, посочени в препоръка 1, допринасят както за преодоляването на дисбалансите, така и за изпълнението на препоръките, изложени в Препоръката за еврозоната за 2023 г., в съответствие със съображение 38,

ПРЕПОРЪЧВА на Италия да предприеме през 2023 г. и 2024 г. следните действия:

1.

Да осигури разумна фискална политика, по-специално като ограничи номиналното увеличение на финансираните на национално равнище нетни първични разходи през 2024 г. до не повече от 1,3 % (22).

Да запази финансираните на национално равнище публични инвестиции и да гарантира, че безвъзмездните средства по Механизма и другите фондове на Съюза се усвояват ефективно, по-специално с цел насърчаване на екологичния и цифровия преход.

За периода след 2024 г. — да продължи да следва средносрочна фискална стратегия за постепенна и устойчива консолидация, съчетана с инвестиции и реформи, водещи до подобрена производителност и по-висок устойчив растеж, с цел постигане на разумна средносрочна фискална позиция.

Да намали допълнително данъците върху труда и да подобри ефективността на данъчната система, като приеме и надлежно прилага закона за данъчна реформа, като същевременно запази прогресивността на данъчната система и подобри справедливостта, по-специално като рационализира и намали данъчните разходи, включително ДДС и вредните за околната среда субсидии, и като намали сложността на данъчния кодекс. Да приведе кадастралните стойности в съответствие с текущите пазарни стойности.

2.

Да осигури ефективно управление и да подсили административния капацитет, особено на поднационално равнище, за да се даде възможност за продължаващо бързо и стабилно изпълнение на плана за възстановяване и устойчивост. Да завърши бързо главата за REPowerEU с цел своевременно започване на изпълнението ѝ. Да пристъпи към бързо изпълнение на програмите по линия на политиката на сближаване при тясно взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост.

3.

Да намали зависимостта от изкопаеми горива. Да рационализира процедурите за издаване на разрешителни, за да се ускори производството на допълнителна енергия от възобновяеми източници, и да развие електроенергийните междусистемни връзки, за да поемат тази допълнителна енергия. Да увеличи капацитета за вътрешен пренос на газ с цел диверсифициране на вноса на енергия и подобряване на сигурността на доставките. Да подобри енергийната ефективност в жилищния и корпоративния сектор, включително чрез по-добре насочени схеми за стимулиране, предназначени по-специално за най-уязвимите домакинства и сградите с най-лоши характеристики. Да насърчи устойчивата мобилност, включително чрез премахване на вредните за околната среда субсидии и ускоряване на въвеждането на зарядни станции. Да увеличи усилията на политиката, насочени към предоставянето и придобиването на уменията и компетентностите, необходими за екологичния преход.

Съставено в Брюксел на 14 юли 2023 година.

За Съвета

Председател

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

2

(3)  Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета от 12 февруари 2021 г. за създаване на Механизъм за възстановяване и устойчивост (ОВ L 57, 18.2.2021 г., стр. 17).

3

(4)  Препоръка на Съвета от 16 май 2023 г. относно икономическата политика на еврозоната (ОВ C 180, 23.5.2023 г., стр. 1).

4

(5)  Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета от 27 февруари 2023 г. за изменение на Регламент (ЕС) 2021/241 във връзка с главите за REPowerEU в плановете за възстановяване и устойчивост и за изменение на регламенти (ЕС) No 1303/2013, (ЕС) 2021/1060 и (ЕС) 2021/1755 и Директива 2003/87/ЕО (ОВ L 63, 28.2.2023 г., стр. 1).

5

(6)  ST 10160/21 INIT; ST 10160/21 ADD 1; ST 10160/21 ADD 1 REV 1; ST 10160/21 ADD 1 REV 2; ST 10160/21 ADD 1 REV 2 COR 1.

6

(7)  Новото статистическо третиране доведе до промяна на дефицита във възходяща посока с 1,8 процентни пункта от БВП през 2021 г. През 2022 г. се очаква данъчните кредити, включени в новото статистическо третиране, да са оказали увеличаващо дефицита въздействие от 2,6 процентни пункта от БВП.

7

(8)  Регламент (ЕС) 2022/1854 на Съвета от 6 октомври 2022 г. относно спешна намеса за справяне с високите цени на енергията (ОВ L 261I, 7.10.2022 г., стр. 1).

8

(9)  Препоръка на Съвета от 18 юни 2021 г., съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност за 2021 г. на Италия (ОВ C 304, 29.7.2021 г., стр. 53).

9

(10)  Фискалната позиция се измерва с промяната в първичните разходи (без дискреционните мерки по отношение на приходите), като се изключват временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, но се включват разходите, финансирани с безвъзмездна подкрепа (безвъзмездни средства) по Механизма и с други фондове на Съюза — спрямо средносрочния потенциален растеж. За повече подробности вж. каре 1 във фискалните статистически таблици.

10

(11)  Очаква се другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, да осигурят експанзионистичен принос от 0,3 процентни пункта от БВП. Това се обяснява с увеличението на разходите, свързани с данъчните кредити за саниране на сградите, които се отчитат като капиталов трансфер.

11

(12)  Тази стойност представлява равнището на годишните бюджетни разходи за тези мерки, включително текущите приходи и разходи, както и когато е уместно — мерките за капиталови разходи.

12

(13)  Препоръка на Съвета от 12 юли 2022 г. относно националната програма за реформи на Италия за 2022 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Италия за 2022 г. (ОВ С 334, 1.9.2022 г., стр. 96).

13

(14)  Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. средносрочният (среден за 10 години) потенциален растеж на производството на Италия се оценява на 6,4 % в номинално изражение.

14

(15)  Закон No 197/2022 предвижда частично преразглеждане на механизма за индексиране на пенсиите, установен за периода 2023—2024 г., който ограничава въздействието на инфлацията върху бюджетните прогнози.

15

(16)  Очаква се другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, да осигурят рестриктивен принос от 2,3 процентни пункта от БВП. Това се обяснява с очакваното намаление на разходите за данъчни кредити за саниране на сгради.

16

(17)  За определението за еднократна мярка вж. Доклада на Европейската комисия за публичните финанси в ИПС за 2015 г.

17

(18)  Член 5 от Регламент (ЕО) No 1466/97 също така изисква корекция от над 0,5 % от БВП за държавите членки с държавен дълг, надвишаващ 60 % от БВП, или с по-ясно изразени рискове за устойчивостта на обслужването на дълга.

18

(19)  Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета от 5 август 2022 г. относно координирани мерки за намаляване на търсенето на газ (ОВ L 206, 8.8.2022 г., стр. 1).

19

(20)  Регламент (ЕС) 2023/706 на Съвета от 30 март 2023 г. за изменение на Регламент (ЕС) 2022/1369 във връзка с продължаване на периода на намаляване на търсенето във връзка с мерките за намаляване на търсенето на газ, и за засилване на докладването и наблюдението на тяхното прилагане (ОВ L 93, 31.3.2023 г., стр. 1).

20

(21)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

21

(22)  Което се очаква да съответства на годишно подобрение на структурното бюджетно салдо от поне 0,7 % от БВП за 2024 г., както е посочено в съображение 24.

22

---

| 1.9.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 312/116 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 312/116

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 14 юли 2023 година

относно националната програма за реформи на Кипър за 2023 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Кипър за 2023 г.

(2023/C 312/13)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,

като взе предвид Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета (3), с който бе създаден Механизмът за възстановяване и устойчивост („Механизмът“), влезе в сила на 19 февруари 2021 г. По Механизма се предоставя финансова подкрепа на държавите членки за осъществяването на реформи и инвестиции, водещи до фискален стимул, финансиран от Съюза. В съответствие с приоритетите на европейския семестър Механизмът допринася за икономическото и приобщаващото възстановяване и за осъществяването на устойчиви и стимулиращи растежа реформи и инвестиции, по-специално реформи и инвестиции за насърчаване на екологичния и цифровия преход и за укрепване на устойчивостта на икономиките на държавите членки. Механизмът също така спомага за укрепването на публичните финанси и стимулира растежа и създаването на работни места в средносрочен и дългосрочен план, подобрява териториалното сближаване в рамките на Съюза и подкрепя непрекъснатото прилагане на Европейския стълб на социалните права. Максималното финансово участие за държава членка в рамките на Механизма беше актуализирано на 30 юни 2022 г. в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕС) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета (3), с който бе създаден Механизмът за възстановяване и устойчивост („Механизмът“), влезе в сила на 19 февруари 2021 г. По Механизма се предоставя финансова подкрепа на държавите членки за осъществяването на реформи и инвестиции, водещи до фискален стимул, финансиран от Съюза. В съответствие с приоритетите на европейския семестър Механизмът допринася за икономическото и приобщаващото възстановяване и за осъществяването на устойчиви и стимулиращи растежа реформи и инвестиции, по-специално реформи и инвестиции за насърчаване на екологичния и цифровия преход и за укрепване на устойчивостта на икономиките на държавите членки. Механизмът също така спомага за укрепването на публичните финанси и стимулира растежа и създаването на работни места в средносрочен и дългосрочен план, подобрява териториалното сближаване в рамките на Съюза и подкрепя непрекъснатото прилагане на Европейския стълб на социалните права. Максималното финансово участие за държава членка в рамките на Механизма беше актуализирано на 30 юни 2022 г. в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕС) 2021/241.

| (2) | На 22 ноември 2022 г. Комисията прие годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2023 г. На 23 март 2023 г. Европейският съвет одобри приоритетите на годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., които са съсредоточени около четирите измерения на конкурентоспособната устойчивост. На 22 ноември 2022 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие и доклада за механизма за предупреждение за 2023 г., в който посочи Кипър като една от държавите членки, които може да бъдат засегнати или за които може да съществува риск да бъдат засегнати от дисбаланси. Поради това ще бъде необходим задълбочен преглед. На същата дата Комисията също прие становище относно проекта на бюджетен план за 2023 г. на Кипър. Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната и предложение за съвместния доклад за заетостта за 2023 г., в който се анализира прилагането на насоките за заетостта и принципите на Европейския стълб на социалните права. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната (4) („Препоръка от 2023 г. относно еврозоната“) на 16 май 2023 г. и съвместния доклад за заетостта на 13 март 2023 г. |
| --- | --- |

(2)

На 22 ноември 2022 г. Комисията прие годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2023 г. На 23 март 2023 г. Европейският съвет одобри приоритетите на годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., които са съсредоточени около четирите измерения на конкурентоспособната устойчивост. На 22 ноември 2022 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие и доклада за механизма за предупреждение за 2023 г., в който посочи Кипър като една от държавите членки, които може да бъдат засегнати или за които може да съществува риск да бъдат засегнати от дисбаланси. Поради това ще бъде необходим задълбочен преглед. На същата дата Комисията също прие становище относно проекта на бюджетен план за 2023 г. на Кипър. Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната и предложение за съвместния доклад за заетостта за 2023 г., в който се анализира прилагането на насоките за заетостта и принципите на Европейския стълб на социалните права. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната (4) („Препоръка от 2023 г. относно еврозоната“) на 16 май 2023 г. и съвместния доклад за заетостта на 13 март 2023 г.

| (3) | Въпреки че икономиките на Съюза показват забележителна устойчивост, геополитическият контекст продължава да оказва отрицателно въздействие. Като застава твърдо зад Украйна, Съюзът насочва своята програма за икономическа и социална политика към намаляване на отрицателното въздействие от енергийните сътресения върху уязвимите домакинства и предприятия в краткосрочен план и към запазване на усилията за осъществяване на екологичния и цифровия преход, подкрепа за устойчив и приобщаващ растеж, запазване на макроикономическата стабилност и повишаване на устойчивостта в средносрочен план. Той също така поставя особен акцент върху повишаването на конкурентоспособността и производителността на Съюза. |
| --- | --- |

(3)

Въпреки че икономиките на Съюза показват забележителна устойчивост, геополитическият контекст продължава да оказва отрицателно въздействие. Като застава твърдо зад Украйна, Съюзът насочва своята програма за икономическа и социална политика към намаляване на отрицателното въздействие от енергийните сътресения върху уязвимите домакинства и предприятия в краткосрочен план и към запазване на усилията за осъществяване на екологичния и цифровия преход, подкрепа за устойчив и приобщаващ растеж, запазване на макроикономическата стабилност и повишаване на устойчивостта в средносрочен план. Той също така поставя особен акцент върху повишаването на конкурентоспособността и производителността на Съюза.

| (4) | На 1 февруари 2023 г. Комисията публикува съобщение, озаглавено „Промишлен план на Зеления пакт за ерата на нулеви нетни емисии“ („промишлен план на Зеления пакт“). Целта на промишления план на Зеления пакт е засилване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии и подпомагане на бързия преход към неутралност по отношение на климата. Планът допълва текущите усилия в рамките на Европейския зелен пакт и REPowerEU. Той има за цел и да се осигури по-благоприятна среда за увеличаване на производствения капацитет на Съюза за технологиите и продуктите с нулеви нетни емисии, необходими за постигане на амбициозните цели на Съюза в областта на климата, и да се гарантира достъп до съответните суровини от критично значение, включително чрез диверсифициране на източниците, правилно използване на геоложките ресурси в държавите членки и максимално увеличаване на рециклирането на суровини. Промишленият план на Зеления пакт се основава на четири стълба: предвидима и опростена регулаторна среда, по-бърз достъп до финансиране, повишаване на уменията и отворена търговия за устойчиви вериги на доставки. На 16 март 2023 г. Комисията публикува ново съобщение, озаглавено „Дългосрочна конкурентоспособност на ЕС: перспективи след 2030 г.“, структурирано около девет взаимно подсилващи се движещи сили с цел да се работи за стимулираща растежа регулаторна рамка. В него се определят приоритети на политиката, насочени към активно осигуряване на структурни подобрения, добре насочени инвестиции и регулаторни мерки за дългосрочната конкурентоспособност на Съюза и неговите държави членки. Препоръките по-долу спомагат за изпълнението на тези приоритети. |
| --- | --- |

(4)

На 1 февруари 2023 г. Комисията публикува съобщение, озаглавено „Промишлен план на Зеления пакт за ерата на нулеви нетни емисии“ („промишлен план на Зеления пакт“). Целта на промишления план на Зеления пакт е засилване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии и подпомагане на бързия преход към неутралност по отношение на климата. Планът допълва текущите усилия в рамките на Европейския зелен пакт и REPowerEU. Той има за цел и да се осигури по-благоприятна среда за увеличаване на производствения капацитет на Съюза за технологиите и продуктите с нулеви нетни емисии, необходими за постигане на амбициозните цели на Съюза в областта на климата, и да се гарантира достъп до съответните суровини от критично значение, включително чрез диверсифициране на източниците, правилно използване на геоложките ресурси в държавите членки и максимално увеличаване на рециклирането на суровини. Промишленият план на Зеления пакт се основава на четири стълба: предвидима и опростена регулаторна среда, по-бърз достъп до финансиране, повишаване на уменията и отворена търговия за устойчиви вериги на доставки. На 16 март 2023 г. Комисията публикува ново съобщение, озаглавено „Дългосрочна конкурентоспособност на ЕС: перспективи след 2030 г.“, структурирано около девет взаимно подсилващи се движещи сили с цел да се работи за стимулираща растежа регулаторна рамка. В него се определят приоритети на политиката, насочени към активно осигуряване на структурни подобрения, добре насочени инвестиции и регулаторни мерки за дългосрочната конкурентоспособност на Съюза и неговите държави членки. Препоръките по-долу спомагат за изпълнението на тези приоритети.

| (5) | През 2023 г. европейският семестър за координация на икономическите политики продължава да се развива в съответствие с прилагането на Механизма. Пълното изпълнение на плановете за възстановяване и устойчивост продължава да е от съществено значение за изпълнението на приоритетите на политиката в рамките на европейския семестър, тъй като плановете обхващат всички или значителна част от съответните специфични за всяка държава препоръки, отправени през последните години. Специфичните за всяка държава препоръки за 2019 г., 2020 г. и 2022 г. продължават да бъдат еднакво актуални за плановете за възстановяване и устойчивост, преразгледани, актуализирани или изменени в съответствие с членове 14, 18 и 21 от Регламент (ЕС) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

През 2023 г. европейският семестър за координация на икономическите политики продължава да се развива в съответствие с прилагането на Механизма. Пълното изпълнение на плановете за възстановяване и устойчивост продължава да е от съществено значение за изпълнението на приоритетите на политиката в рамките на европейския семестър, тъй като плановете обхващат всички или значителна част от съответните специфични за всяка държава препоръки, отправени през последните години. Специфичните за всяка държава препоръки за 2019 г., 2020 г. и 2022 г. продължават да бъдат еднакво актуални за плановете за възстановяване и устойчивост, преразгледани, актуализирани или изменени в съответствие с членове 14, 18 и 21 от Регламент (ЕС) 2021/241.

| (6) | Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета (5) („Регламентът REPowerEU“), приет на 27 февруари 2023 г., има за цел бързото премахване на зависимостта на Съюза от вноса на руски изкопаеми горива. Това ще допринесе за енергийната сигурност и диверсификацията на енергийните доставки на Съюза, като същевременно ще увеличи използването на възобновяеми енергийни източници, капацитета за съхранение на енергия и енергийната ефективност. Регламентът REPowerEU дава възможност на държавите членки да добавят нова глава за REPowerEU към своите национални планове за възстановяване и устойчивост, за да финансират ключови реформи и инвестиции, които ще спомогнат за постигането на целите на REPowerEU. Тези реформи и инвестиции също така ще спомогнат за повишаване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии, както е посочено в промишления план на Зеления пакт, и за изпълнение на свързаните с енергетиката специфични за всяка държава препоръки, отправени към държавите членки през 2022 г. и когато е приложимо, през 2023 г. С Регламента REPowerEU се въвежда нова категория безвъзмездна финансова подкрепа, която се предоставя на държавите членки за финансиране на нови свързани с енергетиката реформи и инвестиции в рамките на техните планове за възстановяване и устойчивост. |
| --- | --- |

(6)

Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета (5) („Регламентът REPowerEU“), приет на 27 февруари 2023 г., има за цел бързото премахване на зависимостта на Съюза от вноса на руски изкопаеми горива. Това ще допринесе за енергийната сигурност и диверсификацията на енергийните доставки на Съюза, като същевременно ще увеличи използването на възобновяеми енергийни източници, капацитета за съхранение на енергия и енергийната ефективност. Регламентът REPowerEU дава възможност на държавите членки да добавят нова глава за REPowerEU към своите национални планове за възстановяване и устойчивост, за да финансират ключови реформи и инвестиции, които ще спомогнат за постигането на целите на REPowerEU. Тези реформи и инвестиции също така ще спомогнат за повишаване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии, както е посочено в промишления план на Зеления пакт, и за изпълнение на свързаните с енергетиката специфични за всяка държава препоръки, отправени към държавите членки през 2022 г. и когато е приложимо, през 2023 г. С Регламента REPowerEU се въвежда нова категория безвъзмездна финансова подкрепа, която се предоставя на държавите членки за финансиране на нови свързани с енергетиката реформи и инвестиции в рамките на техните планове за възстановяване и устойчивост.

| (7) | На 8 март 2023 г. Комисията прие съобщение, в което се предоставят насоки за фискалната политика за 2024 г. („съобщението от 8 март 2023 г.“). То има за цел да подпомогне изготвянето на програмите за стабилност и конвергенция на държавите членки и по този начин да се засили координацията на политиките. Комисията припомни, че общата клауза за дерогация от Пакта за стабилност и растеж ще бъде дезактивирана в края на 2023 г. Тя призова за фискални политики през периода 2023—2024 г., които осигуряват средносрочна устойчивост на обслужването на дълга и повишават потенциалния растеж по устойчив начин, и прикани държавите членки да определят в своите програми за стабилност и конвергенция за 2023 г. начина, по който фискалните им планове ще осигурят спазването на референтната стойност по Договора от 3 % от брутния вътрешен продукт (БВП), както и реалистичното и непрекъснато намаляване на дълга или запазването на благоразумно равнище на дълга в средносрочен план. Комисията прикани държавите членки също така постепенно да премахнат националните фискални мерки, въведени за защита на домакинствата и предприятията от енергийния ценови шок, като се започне с тези с най-слаба насоченост. Тя посочи, че ако мерките за подкрепа трябва да бъдат удължени поради подновен натиск върху цените на енергията, държавите членки следва да насочат много по-добре тези мерки към уязвимите домакинства и предприятия. Комисията заяви, че фискалните препоръки ще бъдат количествено определени и диференцирани. Освен това, както се предлага в съобщението на Комисията от 9 ноември 2022 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС, фискалните препоръки ще бъдат формулирани въз основа на нетните първични разходи. Комисията препоръча всички държави членки да продължат да защитават инвестициите, финансирани на национално равнище, и да гарантират ефективното използване на средствата по линия на Механизма и други фондове на Съюза, по-специално с оглед на екологичния и цифровия преход и целите по отношение на устойчивостта. Комисията посочи, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. в съответствие с действащите правни разпоредби. |
| --- | --- |

(7)

На 8 март 2023 г. Комисията прие съобщение, в което се предоставят насоки за фискалната политика за 2024 г. („съобщението от 8 март 2023 г.“). То има за цел да подпомогне изготвянето на програмите за стабилност и конвергенция на държавите членки и по този начин да се засили координацията на политиките. Комисията припомни, че общата клауза за дерогация от Пакта за стабилност и растеж ще бъде дезактивирана в края на 2023 г. Тя призова за фискални политики през периода 2023—2024 г., които осигуряват средносрочна устойчивост на обслужването на дълга и повишават потенциалния растеж по устойчив начин, и прикани държавите членки да определят в своите програми за стабилност и конвергенция за 2023 г. начина, по който фискалните им планове ще осигурят спазването на референтната стойност по Договора от 3 % от брутния вътрешен продукт (БВП), както и реалистичното и непрекъснато намаляване на дълга или запазването на благоразумно равнище на дълга в средносрочен план. Комисията прикани държавите членки също така постепенно да премахнат националните фискални мерки, въведени за защита на домакинствата и предприятията от енергийния ценови шок, като се започне с тези с най-слаба насоченост. Тя посочи, че ако мерките за подкрепа трябва да бъдат удължени поради подновен натиск върху цените на енергията, държавите членки следва да насочат много по-добре тези мерки към уязвимите домакинства и предприятия. Комисията заяви, че фискалните препоръки ще бъдат количествено определени и диференцирани. Освен това, както се предлага в съобщението на Комисията от 9 ноември 2022 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС, фискалните препоръки ще бъдат формулирани въз основа на нетните първични разходи. Комисията препоръча всички държави членки да продължат да защитават инвестициите, финансирани на национално равнище, и да гарантират ефективното използване на средствата по линия на Механизма и други фондове на Съюза, по-специално с оглед на екологичния и цифровия преход и целите по отношение на устойчивостта. Комисията посочи, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. в съответствие с действащите правни разпоредби.

| (8) | На 26 април 2023 г. Комисията представи законодателни предложения за извършване на цялостна реформа на правилата на Съюза за икономическо управление. Основната цел на предложенията е да се засили устойчивостта на обслужването на публичния дълг и да се насърчи устойчивият и приобщаващ растеж във всички държави членки чрез реформи и инвестиции. Предложенията на Комисията са насочени към подобряване на националната ангажираност, опростяване на рамката и преминаване към по-голям средносрочен фокус в съчетание с ефективно и по-последователно правоприлагане. Съгласно заключенията на Съвета от 14 март 2023 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС целта е законодателната работа да приключи през 2023 г. |
| --- | --- |

(8)

На 26 април 2023 г. Комисията представи законодателни предложения за извършване на цялостна реформа на правилата на Съюза за икономическо управление. Основната цел на предложенията е да се засили устойчивостта на обслужването на публичния дълг и да се насърчи устойчивият и приобщаващ растеж във всички държави членки чрез реформи и инвестиции. Предложенията на Комисията са насочени към подобряване на националната ангажираност, опростяване на рамката и преминаване към по-голям средносрочен фокус в съчетание с ефективно и по-последователно правоприлагане. Съгласно заключенията на Съвета от 14 март 2023 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС целта е законодателната работа да приключи през 2023 г.

| (9) | На 17 май 2021 г. Кипър представи на Комисията своя национален план за възстановяване и устойчивост в съответствие с член 18, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2021/241. Съгласно член 19 от Регламент (ЕС) 2021/241 Комисията оцени целесъобразността, ефективността, ефикасността и съгласуваността на плана за възстановяване и устойчивост в съответствие с насоките за оценка, съдържащи се в приложение V към посочения регламент. На 28 юли 2021 г. Съветът прие своето решение за изпълнение за одобряване на оценката на плана за възстановяване и устойчивост на Кипър (6). Отпускането на траншовете зависи от приемането на решение на Комисията в съответствие с член 24, параграф 5 от Регламент (ЕС) 2021/241, в което се посочва, че Кипър е изпълнил задоволително съответните ключови етапи и цели, определени в решението за изпълнение на Съвета. Задоволителното изпълнение предполага, че постигането на предходните ключови етапи и цели е запазено. |
| --- | --- |

(9)

На 17 май 2021 г. Кипър представи на Комисията своя национален план за възстановяване и устойчивост в съответствие с член 18, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2021/241. Съгласно член 19 от Регламент (ЕС) 2021/241 Комисията оцени целесъобразността, ефективността, ефикасността и съгласуваността на плана за възстановяване и устойчивост в съответствие с насоките за оценка, съдържащи се в приложение V към посочения регламент. На 28 юли 2021 г. Съветът прие своето решение за изпълнение за одобряване на оценката на плана за възстановяване и устойчивост на Кипър (6). Отпускането на траншовете зависи от приемането на решение на Комисията в съответствие с член 24, параграф 5 от Регламент (ЕС) 2021/241, в което се посочва, че Кипър е изпълнил задоволително съответните ключови етапи и цели, определени в решението за изпълнение на Съвета. Задоволителното изпълнение предполага, че постигането на предходните ключови етапи и цели е запазено.

| (10) | В съответствие с член 4, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1466/97 на 9 май 2023 г. Кипър представи националната си програма за реформи за 2023 г., а на 2 май 2023 г. — програмата си за стабилност за 2023 г. Двете програми бяха оценени заедно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В съответствие с член 27 от Регламент (ЕС) 2021/241 националната програма за реформи за 2023 г. отразява също шестмесечното докладване на Кипър относно напредъка, постигнат при изпълнението на неговия план за възстановяване и устойчивост. |
| --- | --- |

(10)

В съответствие с член 4, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1466/97 на 9 май 2023 г. Кипър представи националната си програма за реформи за 2023 г., а на 2 май 2023 г. — програмата си за стабилност за 2023 г. Двете програми бяха оценени заедно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В съответствие с член 27 от Регламент (ЕС) 2021/241 националната програма за реформи за 2023 г. отразява също шестмесечното докладване на Кипър относно напредъка, постигнат при изпълнението на неговия план за възстановяване и устойчивост.

| (11) | На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклада за Кипър за 2023 г. В него беше оценен напредъкът на Кипър в изпълнението на съответните специфични за държавата препоръки, приети от Съвета в периода 2019—2022 г., и беше направен преглед на изпълнението от страна на Кипър на плана за възстановяване и устойчивост. Въз основа на този анализ в доклада за държавата бяха посочени пропуски по отношение на предизвикателствата, които не са разгледани или са само частично разгледани в плана за възстановяване и устойчивост, както и по отношение на новите и нововъзникващите предизвикателства. В него бяха оценени също напредъкът на Кипър при прилагането на Европейския стълб на социалните права и постигането на водещите цели на Съюза в областта на заетостта, уменията и намаляването на бедността, както и напредъкът в постигането на целите на Обединените нации за устойчиво развитие. |
| --- | --- |

(11)

На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклада за Кипър за 2023 г. В него беше оценен напредъкът на Кипър в изпълнението на съответните специфични за държавата препоръки, приети от Съвета в периода 2019—2022 г., и беше направен преглед на изпълнението от страна на Кипър на плана за възстановяване и устойчивост. Въз основа на този анализ в доклада за държавата бяха посочени пропуски по отношение на предизвикателствата, които не са разгледани или са само частично разгледани в плана за възстановяване и устойчивост, както и по отношение на новите и нововъзникващите предизвикателства. В него бяха оценени също напредъкът на Кипър при прилагането на Европейския стълб на социалните права и постигането на водещите цели на Съюза в областта на заетостта, уменията и намаляването на бедността, както и напредъкът в постигането на целите на Обединените нации за устойчиво развитие.

| (12) | Комисията извърши задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 за Кипър и публикува резултатите от него на 24 май 2023 г. Комисията стигна до заключението, че в Кипър са налице макроикономически дисбаланси. По-специално уязвимостите, свързани с частния, държавния и външния дълг, като цяло са намалели, но продължават да будят безпокойство. По-специално големите дългове, включително необслужваните кредити, са намалели значително и се очаква да продължат да намаляват, докато дефицитите по текущата сметка продължават да представляват проблем. Частният дълг намалява от 2015 г. насам, освен през 2020 г. по време на кризата с COVID-19, и се очаква да продължи да намалява през 2023 г. и 2024 г., подпомаган от растежа на номиналния БВП. При все това по-високите лихвени проценти могат обаче да окажат натиск върху обслужването на дълга, тъй като преобладават кредитите с променлив лихвен процент. Частният и външният дълг са засегнати от наличието на предприятия със специално предназначение в Кипър, които повишават равнищата на дълга, но пораждат ограничени рискове за икономиката. Необслужваните кредити, държани от банките, намаляха много забележимо през последните години благодарение на продажби на необслужвани кредити, отписвания, погасяванията в брой, ликвидиране на просрочени плащания и замени на дълг срещу активи. Държавният дълг постоянно намалява. Той падна под равнището си отпреди пандемията и се очаква да намалее допълнително през 2023 г. и 2024 г. Въпреки възстановяването в сферата на туризма, големият дефицит по текущата сметка се увеличи през 2022 г., отразявайки значителното вътрешно търсене, както и високите цени на енергията. Очаква се той да намалее до известна степен през 2023 г. и 2024 г., но да остане голям. Ответните мерки на политиката бяха благоприятни. Очаква се няколко мерки, включени в плана за възстановяване и устойчивост, да помогнат за диверсифицирането на икономиката, да подпомогнат растежа на износа и да смекчат прекомерната зависимост от вноса на петрол. Като част от плана за възстановяване и устойчивост в средата на 2022 г. беше приет пакет от законодателни актове за изменение на законите за придобиващите кредит дружества и лицата, обслужващи кредити, с който се подобрява тяхната работна среда и се подпомага намаляването на необслужваните кредити. След неколкократни удължавания спирането на реализирането на обезпеченията приключи този февруари: ефективната рамка за реализиране на обезпеченията е от ключово значение, за да се насърчат кредитополучателите да участват в преструктурирането на заеми, да се намалят допълнително необслужваните кредити в икономиката, да се подпомогне намаляването на задлъжнялостта на частния сектор и да се подобри платежната дисциплина. |
| --- | --- |

(12)

Комисията извърши задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 за Кипър и публикува резултатите от него на 24 май 2023 г. Комисията стигна до заключението, че в Кипър са налице макроикономически дисбаланси. По-специално уязвимостите, свързани с частния, държавния и външния дълг, като цяло са намалели, но продължават да будят безпокойство. По-специално големите дългове, включително необслужваните кредити, са намалели значително и се очаква да продължат да намаляват, докато дефицитите по текущата сметка продължават да представляват проблем. Частният дълг намалява от 2015 г. насам, освен през 2020 г. по време на кризата с COVID-19, и се очаква да продължи да намалява през 2023 г. и 2024 г., подпомаган от растежа на номиналния БВП. При все това по-високите лихвени проценти могат обаче да окажат натиск върху обслужването на дълга, тъй като преобладават кредитите с променлив лихвен процент. Частният и външният дълг са засегнати от наличието на предприятия със специално предназначение в Кипър, които повишават равнищата на дълга, но пораждат ограничени рискове за икономиката. Необслужваните кредити, държани от банките, намаляха много забележимо през последните години благодарение на продажби на необслужвани кредити, отписвания, погасяванията в брой, ликвидиране на просрочени плащания и замени на дълг срещу активи. Държавният дълг постоянно намалява. Той падна под равнището си отпреди пандемията и се очаква да намалее допълнително през 2023 г. и 2024 г. Въпреки възстановяването в сферата на туризма, големият дефицит по текущата сметка се увеличи през 2022 г., отразявайки значителното вътрешно търсене, както и високите цени на енергията. Очаква се той да намалее до известна степен през 2023 г. и 2024 г., но да остане голям. Ответните мерки на политиката бяха благоприятни. Очаква се няколко мерки, включени в плана за възстановяване и устойчивост, да помогнат за диверсифицирането на икономиката, да подпомогнат растежа на износа и да смекчат прекомерната зависимост от вноса на петрол. Като част от плана за възстановяване и устойчивост в средата на 2022 г. беше приет пакет от законодателни актове за изменение на законите за придобиващите кредит дружества и лицата, обслужващи кредити, с който се подобрява тяхната работна среда и се подпомага намаляването на необслужваните кредити. След неколкократни удължавания спирането на реализирането на обезпеченията приключи този февруари: ефективната рамка за реализиране на обезпеченията е от ключово значение, за да се насърчат кредитополучателите да участват в преструктурирането на заеми, да се намалят допълнително необслужваните кредити в икономиката, да се подпомогне намаляването на задлъжнялостта на частния сектор и да се подобри платежната дисциплина.

| (13) | Съгласно данните, потвърдени от Евростат, салдото по консолидирания държавен бюджет на Кипър се е подобрило от дефицит от 2,0 % от БВП през 2021 г. на излишък от 2,1 % през 2022 г., а консолидираният държавен дълг е намалял от 101,2 % от БВП в края на 2021 г. до 86,5 % в края на 2022 г. |
| --- | --- |

(13)

Съгласно данните, потвърдени от Евростат, салдото по консолидирания държавен бюджет на Кипър се е подобрило от дефицит от 2,0 % от БВП през 2021 г. на излишък от 2,1 % през 2022 г., а консолидираният държавен дълг е намалял от 101,2 % от БВП в края на 2021 г. до 86,5 % в края на 2022 г.

| (14) | Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно от мерките на фискалната политика, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. През 2022 г. тези мерки на фискалната политика, водещи до намаляване на приходите, включваха намаляване на акциза върху горивните продукти (за бензина и дизела със 7 цента на литър и за горивото за отопление с 5,37 цента на литър) за всички потребители и намаляване на ставката на ДДС върху потреблението на електроенергия за домакинствата от 19 % на 9 % (с допълнително намаление за уязвимите домакинства до 5 %), докато мерките на фискалната политика, водещи до увеличаване на разходите, включваха субсидиране на увеличението на тарифите за електроенергия, покриващо между 50 % и 100 % от увеличението. За прилагането на мярката за субсидиране правителството предоставя плащания на органа за електроенергия на Кипър, който е изцяло държавен субект. Комисията оценява нетните бюджетни разходи за всички тези мерки на 0,7 % от БВП през 2022 г. Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно и от бюджетните разходи за предоставянето на временна закрила на разселените лица от Украйна, които се оценяват на 0,1 % от БВП през 2022 г. В същото време прогнозните разходи за временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, намаляха до 0,3 % от БВП през 2022 г. спрямо 2,9 % през 2021 г. |
| --- | --- |

(14)

Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно от мерките на фискалната политика, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. През 2022 г. тези мерки на фискалната политика, водещи до намаляване на приходите, включваха намаляване на акциза върху горивните продукти (за бензина и дизела със 7 цента на литър и за горивото за отопление с 5,37 цента на литър) за всички потребители и намаляване на ставката на ДДС върху потреблението на електроенергия за домакинствата от 19 % на 9 % (с допълнително намаление за уязвимите домакинства до 5 %), докато мерките на фискалната политика, водещи до увеличаване на разходите, включваха субсидиране на увеличението на тарифите за електроенергия, покриващо между 50 % и 100 % от увеличението. За прилагането на мярката за субсидиране правителството предоставя плащания на органа за електроенергия на Кипър, който е изцяло държавен субект. Комисията оценява нетните бюджетни разходи за всички тези мерки на 0,7 % от БВП през 2022 г. Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно и от бюджетните разходи за предоставянето на временна закрила на разселените лица от Украйна, които се оценяват на 0,1 % от БВП през 2022 г. В същото време прогнозните разходи за временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, намаляха до 0,3 % от БВП през 2022 г. спрямо 2,9 % през 2021 г.

| (15) | На 18 юни 2021 г. Съветът препоръча през 2022 г. Кипър (7) да поддържа подкрепяща фискална позиция, включително от импулса, осигурен от Механизма, и да запази инвестициите, финансирани на национално равнище. |
| --- | --- |

(15)

На 18 юни 2021 г. Съветът препоръча през 2022 г. Кипър (7) да поддържа подкрепяща фискална позиция, включително от импулса, осигурен от Механизма, и да запази инвестициите, финансирани на национално равнище.

| (16) | Според оценките на Комисията фискалната позиция (8) през 2022 г. е неутрална, което е подходящо в условията на висока инфлация. В съответствие с препоръката на Съвета Кипър продължи да подпомага възстановяването с инвестиции, които ще бъдат финансирани от Механизма. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, възлизаха на 1,4 % от БВП през 2022 г. (1,6 % от БВП през 2021 г.). Намалението на разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма за възстановяване и устойчивост и с други фондове на Съюза, през 2022 г. се дължеше на началната фаза на новия програмен период за други фондове на Съюза. Инвестициите, финансирани на национално равнище, осигуриха рестриктивен принос от 0,1 процентни пункта към фискалната позиция (9). Следователно Кипър не е запазил инвестициите, финансирани на национално равнище, което не е в съответствие с препоръката на Съвета. Същевременно ръстът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (без новите мерки по отношение на приходите) доведе до неутрален принос към фискалната позиция. Следователно Кипър е държал в достатъчна степен под контрол нарастването на текущите разходи, финансирани на национално равнище. |
| --- | --- |

(16)

Според оценките на Комисията фискалната позиция (8) през 2022 г. е неутрална, което е подходящо в условията на висока инфлация. В съответствие с препоръката на Съвета Кипър продължи да подпомага възстановяването с инвестиции, които ще бъдат финансирани от Механизма. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, възлизаха на 1,4 % от БВП през 2022 г. (1,6 % от БВП през 2021 г.). Намалението на разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма за възстановяване и устойчивост и с други фондове на Съюза, през 2022 г. се дължеше на началната фаза на новия програмен период за други фондове на Съюза. Инвестициите, финансирани на национално равнище, осигуриха рестриктивен принос от 0,1 процентни пункта към фискалната позиция (9). Следователно Кипър не е запазил инвестициите, финансирани на национално равнище, което не е в съответствие с препоръката на Съвета. Същевременно ръстът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (без новите мерки по отношение на приходите) доведе до неутрален принос към фискалната позиция. Следователно Кипър е държал в достатъчна степен под контрол нарастването на текущите разходи, финансирани на национално равнище.

| (17) | Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в програмата за стабилност за 2023 г. е по-благоприятен в сравнение с прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. за 2023 г. и е в съответствие с нея след това. Правителството предвижда реалният БВП да нарасне с 2,8 % през 2023 г. и с 3,0 % през 2024 г. За сравнение в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-нисък растеж на реалния БВП от 2,3 % през 2023 г. и 2,7% през 2024 г., като това се дължи главно на по-ниския принос на вътрешното търсене към растежа. |
| --- | --- |

(17)

Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в програмата за стабилност за 2023 г. е по-благоприятен в сравнение с прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. за 2023 г. и е в съответствие с нея след това. Правителството предвижда реалният БВП да нарасне с 2,8 % през 2023 г. и с 3,0 % през 2024 г. За сравнение в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-нисък растеж на реалния БВП от 2,3 % през 2023 г. и 2,7% през 2024 г., като това се дължи главно на по-ниския принос на вътрешното търсене към растежа.

| (18) | В своята програма за стабилност за 2023 г. правителството очаква излишъкът по консолидирания държавен бюджет да намалее много малко — от 2,1 % през 2022 г. на 2,0 % от БВП през 2023 г. Според програмата за стабилност за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да спадне от 86,5 % в края на 2022 г. до 81,1 % в края на 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен излишък от 1,8 % от БВП за 2023 г. Това съответства на излишъка, предвиден в програмата за стабилност за 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда подобно съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 80,4 % в края на 2023 г. |
| --- | --- |

(18)

В своята програма за стабилност за 2023 г. правителството очаква излишъкът по консолидирания държавен бюджет да намалее много малко — от 2,1 % през 2022 г. на 2,0 % от БВП през 2023 г. Според програмата за стабилност за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да спадне от 86,5 % в края на 2022 г. до 81,1 % в края на 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен излишък от 1,8 % от БВП за 2023 г. Това съответства на излишъка, предвиден в програмата за стабилност за 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда подобно съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 80,4 % в края на 2023 г.

| (19) | Салдото по консолидирания държавен бюджет през 2023 г. се очаква да продължи да се влияе от фискалните мерки, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. Те се състоят от мерки, чието действие бе удължено от 2022 г., по-конкретно намаляване на акциза върху горивните продукти за всички потребители и субсидиране на увеличението на тарифите за електроенергия. Нетните бюджетни разходи за мерките за подкрепа в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. възлизат на 0,4 % от БВП през 2023 г. (10) Повечето мерки през 2023 г. не изглеждат насочени към най-уязвимите домакинства или предприятия, а много от тях не запазват в пълна степен ценовия сигнал за намаляване на търсенето на енергия и повишаване на енергийната ефективност. В резултат на това в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. размерът на целевите мерки за подкрепа, който трябва да бъде взет предвид при оценката на спазването на препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. (11), се оценява на 0,0 % от БВП през 2023 г. (спрямо 0,1 % от БВП през 2022 г.). |
| --- | --- |

(19)

Салдото по консолидирания държавен бюджет през 2023 г. се очаква да продължи да се влияе от фискалните мерки, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. Те се състоят от мерки, чието действие бе удължено от 2022 г., по-конкретно намаляване на акциза върху горивните продукти за всички потребители и субсидиране на увеличението на тарифите за електроенергия. Нетните бюджетни разходи за мерките за подкрепа в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. възлизат на 0,4 % от БВП през 2023 г. (10) Повечето мерки през 2023 г. не изглеждат насочени към най-уязвимите домакинства или предприятия, а много от тях не запазват в пълна степен ценовия сигнал за намаляване на търсенето на енергия и повишаване на енергийната ефективност. В резултат на това в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. размерът на целевите мерки за подкрепа, който трябва да бъде взет предвид при оценката на спазването на препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. (11), се оценява на 0,0 % от БВП през 2023 г. (спрямо 0,1 % от БВП през 2022 г.).

| (20) | В препоръката си от 12 юли 2022 г. Съветът препоръча Кипър да предприеме действия, за да гарантира, че през 2023 г. растежът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи е в съответствие с като цяло неутрална позиция на политиката (12), като се вземе предвид продължаващата временна и целенасочена подкрепа за най-уязвимите на покачването на цените на енергията домакинства и предприятия и за хората, бягащи от Украйна. Кипър следва да има готовност да адаптира текущите разходи към променящата се ситуация. На Кипър се препоръча също да увеличи публичните инвестиции за екологичния и цифровия преход, както и за енергийната сигурност, като се вземе предвид инициативата REPowerEU, включително чрез използване на Механизма и други фондове на Съюза. |
| --- | --- |

(20)

В препоръката си от 12 юли 2022 г. Съветът препоръча Кипър да предприеме действия, за да гарантира, че през 2023 г. растежът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи е в съответствие с като цяло неутрална позиция на политиката (12), като се вземе предвид продължаващата временна и целенасочена подкрепа за най-уязвимите на покачването на цените на енергията домакинства и предприятия и за хората, бягащи от Украйна. Кипър следва да има готовност да адаптира текущите разходи към променящата се ситуация. На Кипър се препоръча също да увеличи публичните инвестиции за екологичния и цифровия преход, както и за енергийната сигурност, като се вземе предвид инициативата REPowerEU, включително чрез използване на Механизма и други фондове на Съюза.

| (21) | През 2023 г. в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда фискалната позиция да бъде до голяма степен неутрална (‒ 0,1 % от БВП). Това се предхожда от неутрална фискална позиция през 2022 г. (0,0 % от БВП). Увеличението на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) през 2023 г. се очаква да осигури неутрален принос от 0,0 % от БВП към фискалната позиция. Това включва намалените разходи за целевите мерки за подкрепа на домакинствата и предприятията, които са най-уязвими по отношение на покачването на цените на енергията, с 0,1 % от БВП. В обобщение, прогнозираният растеж на финансираните на национално равнище първични текущи разходи е в съответствие с препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, се очаква да възлязат на 0,8 % от БВП през 2023 г., докато финансираните на национално равнище инвестиции се очаква да осигурят експанзионистичен принос към фискалната позиция от 0,8 процентни пункта (13). Поради това Кипър планира да финансира допълнителни инвестиции чрез Механизма и други фондове на Съюза и се предвижда да запази финансираните на национално равнище инвестиции. Той планира да финансира публичните инвестиции за екологичния и цифровия преход и за енергийната сигурност, като например система за управление на пазара на електроенергия в Кипър, изграждане на нови енергийно ефективни сгради, включително нова болница за психично здраве, подобряване на енергийната ефективност на училищата и подобряване на сигурността на водоснабдяването в регионите Никозия и Ларнака чрез изграждане на резервоар, които се финансират частично от Механизма и други фондове на Съюза. |
| --- | --- |

(21)

През 2023 г. в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда фискалната позиция да бъде до голяма степен неутрална (‒ 0,1 % от БВП). Това се предхожда от неутрална фискална позиция през 2022 г. (0,0 % от БВП). Увеличението на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) през 2023 г. се очаква да осигури неутрален принос от 0,0 % от БВП към фискалната позиция. Това включва намалените разходи за целевите мерки за подкрепа на домакинствата и предприятията, които са най-уязвими по отношение на покачването на цените на енергията, с 0,1 % от БВП. В обобщение, прогнозираният растеж на финансираните на национално равнище първични текущи разходи е в съответствие с препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, се очаква да възлязат на 0,8 % от БВП през 2023 г., докато финансираните на национално равнище инвестиции се очаква да осигурят експанзионистичен принос към фискалната позиция от 0,8 процентни пункта (13). Поради това Кипър планира да финансира допълнителни инвестиции чрез Механизма и други фондове на Съюза и се предвижда да запази финансираните на национално равнище инвестиции. Той планира да финансира публичните инвестиции за екологичния и цифровия преход и за енергийната сигурност, като например система за управление на пазара на електроенергия в Кипър, изграждане на нови енергийно ефективни сгради, включително нова болница за психично здраве, подобряване на енергийната ефективност на училищата и подобряване на сигурността на водоснабдяването в регионите Никозия и Ларнака чрез изграждане на резервоар, които се финансират частично от Механизма и други фондове на Съюза.

| (22) | Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква излишъкът по консолидирания държавен бюджет да нарасне до 2,3 % от БВП през 2024 г. Увеличението през 2024 г. отразява главно увеличението на социалноосигурителните вноски, считано от 1 януари 2024 г. Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да спадне до 72,9 % в края на 2024 г. Въз основа на мерките на политиката, известни към крайната дата на изготвяне на прогнозата, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен излишък от 2,1 % от БВП през 2024 г. Това съответства на излишъка, предвиден в програмата за стабилност за 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда подобно съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 72,5 % в края на 2024 г. |
| --- | --- |

(22)

Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква излишъкът по консолидирания държавен бюджет да нарасне до 2,3 % от БВП през 2024 г. Увеличението през 2024 г. отразява главно увеличението на социалноосигурителните вноски, считано от 1 януари 2024 г. Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да спадне до 72,9 % в края на 2024 г. Въз основа на мерките на политиката, известни към крайната дата на изготвяне на прогнозата, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен излишък от 2,1 % от БВП през 2024 г. Това съответства на излишъка, предвиден в програмата за стабилност за 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда подобно съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 72,5 % в края на 2024 г.

| (23) | В програмата за стабилност се предвижда постепенно премахване на всички мерки за енергийна подкрепа през 2024 г. Комисията приема също така, че мерките за подкрепа в областта на енергетиката ще бъдат премахнати изцяло през 2024 г. Това се базира на допускането, че няма да има ново увеличение на цените на енергията. |
| --- | --- |

(23)

В програмата за стабилност се предвижда постепенно премахване на всички мерки за енергийна подкрепа през 2024 г. Комисията приема също така, че мерките за подкрепа в областта на енергетиката ще бъдат премахнати изцяло през 2024 г. Това се базира на допускането, че няма да има ново увеличение на цените на енергията.

| (24) | В програмата Кипър планира да постигне средносрочната бюджетна цел — структурно бюджетно салдо от 0,0 % от БВП — през 2023 г., и да я поддържа през останалата част от периода на програмата. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. структурното салдо се очаква да бъде +0,9 % от БВП през 2023 г. и + 1,3 % през 2024 г., което е над средносрочната бюджетна цел. Разумната фискална политика през 2024 г. също ще допринесе за подсилване на външната позиция. |
| --- | --- |

(24)

В програмата Кипър планира да постигне средносрочната бюджетна цел — структурно бюджетно салдо от 0,0 % от БВП — през 2023 г., и да я поддържа през останалата част от периода на програмата. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. структурното салдо се очаква да бъде +0,9 % от БВП през 2023 г. и + 1,3 % през 2024 г., което е над средносрочната бюджетна цел. Разумната фискална политика през 2024 г. също ще допринесе за подсилване на външната позиция.

| (25) | Ако се допусне, че политиките остават непроменени, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда нетните първични разходи, финансирани на национално равнище (14), да нараснат с 3,6 % през 2024 г. |
| --- | --- |

(25)

Ако се допусне, че политиките остават непроменени, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда нетните първични разходи, финансирани на национално равнище (14), да нараснат с 3,6 % през 2024 г.

| (26) | Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква публичните инвестиции да намалеят от 3,0 % от БВП през 2023 г. до 2,8 % от БВП през 2024 г. По-малките инвестиции отразяват постоянното номинално равнище на инвестициите при по-висок БВП. |
| --- | --- |

(26)

Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква публичните инвестиции да намалеят от 3,0 % от БВП през 2023 г. до 2,8 % от БВП през 2024 г. По-малките инвестиции отразяват постоянното номинално равнище на инвестициите при по-висок БВП.

| (27) | В програмата за стабилност за 2023 г. се очертава средносрочен фискален план до 2026 г. Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква излишъкът по консолидирания държавен бюджет да остане стабилен на 2,3 % от БВП през 2025 г. и да нарасне до 2,4 % до 2026 г. Следователно се планира салдото по консолидирания държавен бюджет да достигне съответната референтна стойност по Договора през програмния период. Според програмата за стабилност за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да спадне от 72,9 % в края на 2024 г. до 60,1 % до края на 2026 г. |
| --- | --- |

(27)

В програмата за стабилност за 2023 г. се очертава средносрочен фискален план до 2026 г. Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква излишъкът по консолидирания държавен бюджет да остане стабилен на 2,3 % от БВП през 2025 г. и да нарасне до 2,4 % до 2026 г. Следователно се планира салдото по консолидирания държавен бюджет да достигне съответната референтна стойност по Договора през програмния период. Според програмата за стабилност за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да спадне от 72,9 % в края на 2024 г. до 60,1 % до края на 2026 г.

| (28) | В съответствие с член 19, параграф 3, буква б) от Регламент (ЕС) 2021/241 и критерий 2.2 от приложение V към него планът за възстановяване и устойчивост включва широк набор от взаимно подсилващи се реформи и инвестиции, които трябва да бъдат изпълнени до 2026 г. Изпълнението на плана за възстановяване и устойчивост на Кипър е в ход, но с риск от известни забавяния. Кипър представи едно искане за плащане, съответстващо на 14 ключови етапа в плана за възстановяване и устойчивост, което доведе до плащане в размер на общо 85 милиона евро. Планът за възстановяване и устойчивост на Кипър е относително голям и сложен. За да се сведе до минимум рискът от забавяния, от съществено значение са силното управление и постоянното наблюдение на плана за възстановяване и устойчивост. Очаква се планът за възстановяване и устойчивост на Кипър да бъде преразгледан, за да бъдат включени мерки по REPowerEU и да се вземе предвид намаленото максимално финансово участие. Бързото включване на новата глава за REPowerEU в плана за възстановяване и устойчивост ще позволи да бъдат финансирани допълнителни реформи и инвестиции в подкрепа на стратегическите цели на Кипър в областта на енергетиката и екологичния преход. Системното и ефективно участие на местните и регионалните власти, социалните партньори и други съответни заинтересовани страни продължава да бъде важно за успешното изпълнение на плана за възстановяване и устойчивост, както и на други икономически политики и политики в областта на заетостта, които излизат извън рамките на този план, за да се гарантира широка ангажираност с цялостната програма на политиката. |
| --- | --- |

(28)

В съответствие с член 19, параграф 3, буква б) от Регламент (ЕС) 2021/241 и критерий 2.2 от приложение V към него планът за възстановяване и устойчивост включва широк набор от взаимно подсилващи се реформи и инвестиции, които трябва да бъдат изпълнени до 2026 г. Изпълнението на плана за възстановяване и устойчивост на Кипър е в ход, но с риск от известни забавяния. Кипър представи едно искане за плащане, съответстващо на 14 ключови етапа в плана за възстановяване и устойчивост, което доведе до плащане в размер на общо 85 милиона евро. Планът за възстановяване и устойчивост на Кипър е относително голям и сложен. За да се сведе до минимум рискът от забавяния, от съществено значение са силното управление и постоянното наблюдение на плана за възстановяване и устойчивост. Очаква се планът за възстановяване и устойчивост на Кипър да бъде преразгледан, за да бъдат включени мерки по REPowerEU и да се вземе предвид намаленото максимално финансово участие. Бързото включване на новата глава за REPowerEU в плана за възстановяване и устойчивост ще позволи да бъдат финансирани допълнителни реформи и инвестиции в подкрепа на стратегическите цели на Кипър в областта на енергетиката и екологичния преход. Системното и ефективно участие на местните и регионалните власти, социалните партньори и други съответни заинтересовани страни продължава да бъде важно за успешното изпълнение на плана за възстановяване и устойчивост, както и на други икономически политики и политики в областта на заетостта, които излизат извън рамките на този план, за да се гарантира широка ангажираност с цялостната програма на политиката.

| (29) | През 2022 г. Комисията одобри всички програмни документи на Кипър в областта на политиката на сближаване. Бързото изпълнение на програмите по линия на политиката на сближаване при взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост, включително главата за REPowerEU, е от ключово значение за постигане на екологичния и цифровия преход, повишаване на икономическата и социалната устойчивост, както и осигуряване на балансирано териториално развитие в Кипър. |
| --- | --- |

(29)

През 2022 г. Комисията одобри всички програмни документи на Кипър в областта на политиката на сближаване. Бързото изпълнение на програмите по линия на политиката на сближаване при взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост, включително главата за REPowerEU, е от ключово значение за постигане на екологичния и цифровия преход, повишаване на икономическата и социалната устойчивост, както и осигуряване на балансирано териториално развитие в Кипър.

| (30) | Освен икономическите и социалните предизвикателства, към които е насочен планът за възстановяване и устойчивост и програмите по линия на политиката на сближаване, Кипър е изправен пред редица допълнителни предизвикателства, свързани с бизнес средата, по-специално по отношение на управлението на държавните предприятия, внедряването на възобновяеми енергийни източници, обновяването и модернизирането на електроенергийната мрежа, енергийните междусистемни връзки, енергийната ефективност, устойчивия транспорт и уменията, необходими за екологичния преход. |
| --- | --- |

(30)

Освен икономическите и социалните предизвикателства, към които е насочен планът за възстановяване и устойчивост и програмите по линия на политиката на сближаване, Кипър е изправен пред редица допълнителни предизвикателства, свързани с бизнес средата, по-специално по отношение на управлението на държавните предприятия, внедряването на възобновяеми енергийни източници, обновяването и модернизирането на електроенергийната мрежа, енергийните междусистемни връзки, енергийната ефективност, устойчивия транспорт и уменията, необходими за екологичния преход.

| (31) | Системата за управление показва пропуски по отношение на международните стандарти, напр. Насоките на ОИСР за корпоративното управление на държавните предприятия и инструментариума на Световната банка за корпоративно управление на държавните предприятия. По-специално повишената прозрачност и по-високата отчетност за финансовите резултати и публичните цели ще повишат ефикасността и ефективността на държавните предприятия, което важи и за прилагането на най-добри практики, като например основан на заслугите и прозрачен процес за номиниране в управителните органи на държавните предприятия. Прехвърлянето на функцията собственост на държавните предприятия от ресорните министерства, ориентирани към политиката, към специален централен орган или поне създаването на централизирано звено за мониторинг в Министерството на финансите също ще подобри настоящата ситуация. Подобряването на управлението ще допринесе да се гарантира, че ключовите публични инвестиционни проекти на държавните предприятия се завършват навреме, което от своя страна ще улесни екологичния и цифровия преход. Предприемането на действия по отношение на държавните предприятия ще направи по-ефективно управлението в Кипър, а пазарът за местните и чуждестранните предприятия — по-справедлив и по-прозрачен. Това е в съответствие с целите на дългосрочната стратегия за Кипър и плана за действие, на който тя се основава (в рамките на инициативата „Модернизиране на полудържавните организации и създаване на подходящи стимули за иновации и ефективност“). Политиките, насочени към подобряване на управлението на държавните предприятия, също могат да спомогнат за повишаване на ефективността на публичния сектор. Кипър е поискал техническа помощ от Международния валутен фонд относно управлението на държавните предприятия. |
| --- | --- |

(31)

Системата за управление показва пропуски по отношение на международните стандарти, напр. Насоките на ОИСР за корпоративното управление на държавните предприятия и инструментариума на Световната банка за корпоративно управление на държавните предприятия. По-специално повишената прозрачност и по-високата отчетност за финансовите резултати и публичните цели ще повишат ефикасността и ефективността на държавните предприятия, което важи и за прилагането на най-добри практики, като например основан на заслугите и прозрачен процес за номиниране в управителните органи на държавните предприятия. Прехвърлянето на функцията собственост на държавните предприятия от ресорните министерства, ориентирани към политиката, към специален централен орган или поне създаването на централизирано звено за мониторинг в Министерството на финансите също ще подобри настоящата ситуация. Подобряването на управлението ще допринесе да се гарантира, че ключовите публични инвестиционни проекти на държавните предприятия се завършват навреме, което от своя страна ще улесни екологичния и цифровия преход. Предприемането на действия по отношение на държавните предприятия ще направи по-ефективно управлението в Кипър, а пазарът за местните и чуждестранните предприятия — по-справедлив и по-прозрачен. Това е в съответствие с целите на дългосрочната стратегия за Кипър и плана за действие, на който тя се основава (в рамките на инициативата „Модернизиране на полудържавните организации и създаване на подходящи стимули за иновации и ефективност“). Политиките, насочени към подобряване на управлението на държавните предприятия, също могат да спомогнат за повишаване на ефективността на публичния сектор. Кипър е поискал техническа помощ от Международния валутен фонд относно управлението на държавните предприятия.

| (32) | Пълният потенциал на възобновяемите енергийни източници в Кипър може да бъде допълнително отключен, по-специално чрез допълнителни инвестиции за обновяване и модернизиране на електроенергийната мрежа и чрез предпочитане на съоръжения за съхраняване на енергия в мрежов мащаб. Споразуменията за закупуване на електроенергия и договорите за разлика могат да бъдат подходящи икономически инструменти за ускоряване на внедряването на възобновяеми енергийни източници. Понастоящем Кипър не използва газ, въпреки че нефтът представлява 83,2 % от общия микс на енергийните доставки. Като се имат предвид големите колебания в цените на енергията на световните пазари, от решаващо значение за устойчивостта на кипърската икономика е да се намали силната ѝ зависимост от нефта, който Кипър внася изцяло. За да диверсифицира енергийните доставки и да намали зависимостта от вноса, Кипър ще извлече полза от електроенергийни междусистемни връзки и по-широко разпространение на възобновяемите енергийни източници, както и от нови инфраструктурни и мрежови инвестиции. Освен това политиките за енергийна ефективност могат да бъдат разширени и ускорени, за да се намали нарастването на потреблението на енергия. Очаква се мерките за енергийна ефективност да спомогнат и за справяне с енергийната бедност, пред която е изправен голям дял от населението (19,4 % през 2021 г.), включително чрез използване по целесъобразност на фондовете на политиката на сближаване. За Кипър ще бъде полезно да премине към устойчив транспорт. Понастоящем островът разчита на частен транспорт, а целият транспортен сектор е отговорен за 21 % от общите емисии на парникови газове през 2020 г., докато делът на електрическите превозни средства от новите регистрации и броят на зарядните точки на превозно средство са най-ниските в Съюза. За да изпълни Кипър целите на пакета „Подготвени за цел 55“, е нужна по-голяма амбиция за намаляване на емисиите на парникови газове и за увеличаване на енергията от възобновяеми източници и повишаване на енергийната ефективност. |
| --- | --- |

(32)

Пълният потенциал на възобновяемите енергийни източници в Кипър може да бъде допълнително отключен, по-специално чрез допълнителни инвестиции за обновяване и модернизиране на електроенергийната мрежа и чрез предпочитане на съоръжения за съхраняване на енергия в мрежов мащаб. Споразуменията за закупуване на електроенергия и договорите за разлика могат да бъдат подходящи икономически инструменти за ускоряване на внедряването на възобновяеми енергийни източници. Понастоящем Кипър не използва газ, въпреки че нефтът представлява 83,2 % от общия микс на енергийните доставки. Като се имат предвид големите колебания в цените на енергията на световните пазари, от решаващо значение за устойчивостта на кипърската икономика е да се намали силната ѝ зависимост от нефта, който Кипър внася изцяло. За да диверсифицира енергийните доставки и да намали зависимостта от вноса, Кипър ще извлече полза от електроенергийни междусистемни връзки и по-широко разпространение на възобновяемите енергийни източници, както и от нови инфраструктурни и мрежови инвестиции. Освен това политиките за енергийна ефективност могат да бъдат разширени и ускорени, за да се намали нарастването на потреблението на енергия. Очаква се мерките за енергийна ефективност да спомогнат и за справяне с енергийната бедност, пред която е изправен голям дял от населението (19,4 % през 2021 г.), включително чрез използване по целесъобразност на фондовете на политиката на сближаване. За Кипър ще бъде полезно да премине към устойчив транспорт. Понастоящем островът разчита на частен транспорт, а целият транспортен сектор е отговорен за 21 % от общите емисии на парникови газове през 2020 г., докато делът на електрическите превозни средства от новите регистрации и броят на зарядните точки на превозно средство са най-ниските в Съюза. За да изпълни Кипър целите на пакета „Подготвени за цел 55“, е нужна по-голяма амбиция за намаляване на емисиите на парникови газове и за увеличаване на енергията от възобновяеми източници и повишаване на енергийната ефективност.

| (33) | Недостигът на работна ръка и умения в сектори и професии, които са от ключово значение за екологичния преход, включително производството, внедряването и поддръжката на технологии с нулеви нетни емисии, създава пречки пред прехода към икономика с нулеви нетни емисии. През 2022 г. няколко професии със специфични умения или знания, необходими за екологичния преход, се сблъскаха с недостиг на работна ръка, а ключови сектори (напр. строителството и производството) отчетоха нарастващ брой на свободните работни места. Висококачествените системи за образование и обучение, които отговарят на променящите се нужди на пазара на труда, и целенасочените мерки за повишаване на квалификацията и за преквалификация са от ключово значение за намаляване на недостига на умения и насърчаване на приобщаването и пренасочването на работната сила. За да се отключи неоползотвореното предлагане на работна ръка, тези мерки трябва да бъдат достъпни, по-специално за физическите лица и в секторите и регионите, които са най-силно засегнати от екологичния преход. |
| --- | --- |

(33)

Недостигът на работна ръка и умения в сектори и професии, които са от ключово значение за екологичния преход, включително производството, внедряването и поддръжката на технологии с нулеви нетни емисии, създава пречки пред прехода към икономика с нулеви нетни емисии. През 2022 г. няколко професии със специфични умения или знания, необходими за екологичния преход, се сблъскаха с недостиг на работна ръка, а ключови сектори (напр. строителството и производството) отчетоха нарастващ брой на свободните работни места. Висококачествените системи за образование и обучение, които отговарят на променящите се нужди на пазара на труда, и целенасочените мерки за повишаване на квалификацията и за преквалификация са от ключово значение за намаляване на недостига на умения и насърчаване на приобщаването и пренасочването на работната сила. За да се отключи неоползотвореното предлагане на работна ръка, тези мерки трябва да бъдат достъпни, по-специално за физическите лица и в секторите и регионите, които са най-силно засегнати от екологичния преход.

| (34) | В светлината на оценката на Комисията Съветът разгледа програмата за стабилност за 2023 г., като становището му (15) е изразено в препоръка 1. |
| --- | --- |

(34)

В светлината на оценката на Комисията Съветът разгледа програмата за стабилност за 2023 г., като становището му (15) е изразено в препоръка 1.

| (35) | С оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките на държавите членки от еврозоната и колективния им принос за функционирането на Икономическия и паричен съюз, Съветът препоръча на държавите членки от еврозоната да предприемат действия, включително чрез своите планове за възстановяване и устойчивост, за: i) запазване на устойчивостта на обслужването на дълга и въздържане от широка подкрепа за съвкупното търсене през 2023 г., по-добро насочване на фискалните мерки, предприети за смекчаване на въздействието на високите цени на енергията, и обмисляне на подходящи начини за прекратяване на подкрепата при намаляване на натиска върху цените на енергията; ii) поддържане на високо равнище на публичните инвестиции и насърчаване на частните инвестиции в подкрепа на екологичния и цифровия преход; iii) подкрепа за промените в заплащането, които смекчават загубата на покупателна способност, като същевременно се ограничават вторичните ефекти върху инфлацията, допълнително подобряване на активните политики по заетостта и преодоляване на недостига на умения; iv) подобряване на бизнес средата и гарантиране, че енергийната подкрепа за дружествата е икономически ефективна, временна, насочена към жизнеспособни предприятия и запазва стимулите за екологичния преход; и v) запазване на макрофинансовата стабилност и наблюдение на рисковете, като същевременно продължава работата по завършването на банковия съюз. За Кипър препоръки 1, 2, 3 и 4 допринасят за изпълнението на първата, втората, третата и четвъртата препоръка, изложени в Препоръката от 2023 г. относно еврозоната. |
| --- | --- |

(35)

С оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките на държавите членки от еврозоната и колективния им принос за функционирането на Икономическия и паричен съюз, Съветът препоръча на държавите членки от еврозоната да предприемат действия, включително чрез своите планове за възстановяване и устойчивост, за: i) запазване на устойчивостта на обслужването на дълга и въздържане от широка подкрепа за съвкупното търсене през 2023 г., по-добро насочване на фискалните мерки, предприети за смекчаване на въздействието на високите цени на енергията, и обмисляне на подходящи начини за прекратяване на подкрепата при намаляване на натиска върху цените на енергията; ii) поддържане на високо равнище на публичните инвестиции и насърчаване на частните инвестиции в подкрепа на екологичния и цифровия преход; iii) подкрепа за промените в заплащането, които смекчават загубата на покупателна способност, като същевременно се ограничават вторичните ефекти върху инфлацията, допълнително подобряване на активните политики по заетостта и преодоляване на недостига на умения; iv) подобряване на бизнес средата и гарантиране, че енергийната подкрепа за дружествата е икономически ефективна, временна, насочена към жизнеспособни предприятия и запазва стимулите за екологичния преход; и v) запазване на макрофинансовата стабилност и наблюдение на рисковете, като същевременно продължава работата по завършването на банковия съюз. За Кипър препоръки 1, 2, 3 и 4 допринасят за изпълнението на първата, втората, третата и четвъртата препоръка, изложени в Препоръката от 2023 г. относно еврозоната.

| (36) | В светлината на задълбочения преглед, направен от Комисията, и неговата оценка Съветът разгледа националната програма за реформи за 2023 г. и програмата за стабилност за 2023 г. Неговите препоръки съгласно член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са отразени в препоръка 1. Политиките, посочени в препоръка 1, спомагат за преодоляване на уязвимостите, свързани с частния, държавния и външния дълг. Препоръка 2 допринася за изпълнението на препоръка 1. Политиките, посочени в препоръка 1, допринасят както за преодоляването на дисбалансите, така и за изпълнението на препоръките, изложени в Препоръката от 2023 г. относно еврозоната, в съответствие със съображение 35, |
| --- | --- |

(36)

В светлината на задълбочения преглед, направен от Комисията, и неговата оценка Съветът разгледа националната програма за реформи за 2023 г. и програмата за стабилност за 2023 г. Неговите препоръки съгласно член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са отразени в препоръка 1. Политиките, посочени в препоръка 1, спомагат за преодоляване на уязвимостите, свързани с частния, държавния и външния дълг. Препоръка 2 допринася за изпълнението на препоръка 1. Политиките, посочени в препоръка 1, допринасят както за преодоляването на дисбалансите, така и за изпълнението на препоръките, изложени в Препоръката от 2023 г. относно еврозоната, в съответствие със съображение 35,

ПРЕПОРЪЧВА на Кипър да предприеме през 2023 г. и 2024 г. следните действия:

1.

Да улесни намаляването на частния дълг, включително чрез прилагане на ефективна рамка за реализиране на обезпечението.

За периода след 2024 г. да продължи да извършва инвестициите и реформите, водещи до по-висок устойчив растеж, и да запази разумна средносрочна фискална позиция.

2.

Да ускори изпълнението на плана си за възстановяване и устойчивост, включително чрез осигуряване на подходящ административен капацитет, и да завърши бързо главата за REPowerEU с цел бързо започване на изпълнението ѝ. Да пристъпи към бързо изпълнение на програмите по линия на политиката на сближаване при тясно взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост.

3.

Да предприеме мерки за подобряване на управлението на държавните субекти в съответствие с международните стандарти.

4.

Да намали зависимостта от изкопаеми горива и да диверсифицира доставките на енергия. Да използва по-добре целия неоползотворен потенциал за производство на енергия от възобновяеми източници и да ускори внедряването на възобновяеми енергийни източници чрез използване на подходящи икономически инструменти и извършване на допълнителни инвестиции за обновяване и модернизиране на електроенергийната мрежа, включително съоръжения за съхраняване на енергия. Да ускори изграждането на електроенергийни междусистемни връзки. Да разшири и ускори мерките за енергийна ефективност, включително с цел справяне с енергийната бедност. Да разшири и ускори преминаването към устойчив транспорт. Да увеличи усилията на политиката, насочени към предоставянето и придобиването на уменията и компетентностите, необходими за екологичния преход.

Съставено в Брюксел на 14 юли 2023 година.

За Съвета

Председател

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  ОВ L 306, 23.11.2011, p. 25.

2

(3)  Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета от 12 февруари 2021 г. за създаване на Механизъм за възстановяване и устойчивост (ОВ L 57, 18.2.2021 г., стр. 17).

3

(4)  Препоръка на Съвета от 16 май 2023 г. относно икономическата политика на еврозоната (ОВ C 180, 23.5.2023 г., стр. 1).

4

(5)  Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета от 27 февруари 2023 г. за изменение на Регламент (ЕС) 2021/241 във връзка с главите за REPowerEU в плановете за възстановяване и устойчивост и за изменение на регламенти (ЕС) No 1303/2013, (ЕС) 2021/1060 и (ЕС) 2021/1755 и Директива 2003/87/ЕО (ОВ L 63, 28.2.2023 г., стр. 1).

5

(6)  ST 10686/2021; ST 10686/2021 ADD 1.

6

(7)  Препоръка на Съвета от 18 юни 2021 г., съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност за 2021 г. на Кипър (ОВ C 304, 29.7.2021 г., стр. 58).

7

(8)  Фискалната позиция се измерва с промяната в първичните разходи (без дискреционните мерки по отношение на приходите), като се изключват временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, но се включват разходите, финансирани с безвъзмездна подкрепа (безвъзмездни средства) по Механизма и с други фондове на Съюза — спрямо средносрочния потенциален растеж. За повече подробности вж. каре 1 във фискалните статистически таблици.

8

(9)  Другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, имаха експанзионистичен принос от 0,2 процентни пункта от БВП.

9

(10)  Тази стойност представлява равнището на годишните бюджетни разходи за тези мерки, включително текущите приходи и разходи, както и когато е уместно — мерките за капиталови разходи.

10

(11)  Препоръка на Съвета от 12 юли 2022 г. относно националната програма за реформи на Кипър за 2022 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Кипър за 2022 г. (ОВ C 334, 1.9.2022 г., стр. 104).

11

(12)  Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. средносрочният (среден за 10 години) потенциален растеж на производството на Кипър, който се използва за измерване на фискалната позиция, се оценява на 8,2 % в номинално изражение.

12

(13)  Очаква се другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, да имат неутрален принос от нула процентни пункта от БВП.

13

(14)  Нетните първични разходи се определят като разходите, финансирани на национално равнище, след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите и като се изключат разходите за лихви и разходите за циклична безработица.

14

(15)  Съгласно член 5, параграф 2 и член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

15

---

| 1.9.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 312/125 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 312/125

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 14 юли 2023 година

относно националната програма за реформи на Латвия за 2023 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Латвия

(2023/C 312/14)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,

като взе предвид Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета (3), с който бе създаден Механизмът за възстановяване и устойчивост („Механизмът“), влезе в сила на 19 февруари 2021 г. По Механизма се предоставя финансова подкрепа на държавите членки за осъществяването на реформи и инвестиции, водещи до фискален стимул, финансиран от Съюза. В съответствие с приоритетите на европейския семестър Механизмът допринася за икономическото и приобщаващото възстановяване и за осъществяването на устойчиви и стимулиращи растежа реформи и инвестиции, по-специално реформи и инвестиции за насърчаване на екологичния и цифровия преход и за укрепване на устойчивостта на икономиките на държавите членки. Механизмът също така спомага за укрепването на публичните финанси и стимулира растежа и създаването на работни места в средносрочен и дългосрочен план, подобрява териториалното сближаване в рамките на Съюза и подкрепя непрекъснатото прилагане на Европейския стълб на социалните права. Максималното финансово участие за държава членка в рамките на Механизма беше актуализирано на 30 юни 2022 г. в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕС) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета (3), с който бе създаден Механизмът за възстановяване и устойчивост („Механизмът“), влезе в сила на 19 февруари 2021 г. По Механизма се предоставя финансова подкрепа на държавите членки за осъществяването на реформи и инвестиции, водещи до фискален стимул, финансиран от Съюза. В съответствие с приоритетите на европейския семестър Механизмът допринася за икономическото и приобщаващото възстановяване и за осъществяването на устойчиви и стимулиращи растежа реформи и инвестиции, по-специално реформи и инвестиции за насърчаване на екологичния и цифровия преход и за укрепване на устойчивостта на икономиките на държавите членки. Механизмът също така спомага за укрепването на публичните финанси и стимулира растежа и създаването на работни места в средносрочен и дългосрочен план, подобрява териториалното сближаване в рамките на Съюза и подкрепя непрекъснатото прилагане на Европейския стълб на социалните права. Максималното финансово участие за държава членка в рамките на Механизма беше актуализирано на 30 юни 2022 г. в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕС) 2021/241.

| (2) | На 22 ноември 2022 г. Комисията прие годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2023 г. На 23 март 2023 г. Европейският съвет одобри приоритетите на годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., които са съсредоточени около четирите измерения на конкурентоспособната устойчивост. На 22 ноември 2022 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие и доклада за механизма за предупреждение за 2023 г., в който посочи Латвия като една от държавите членки, които може да бъдат засегнати или за които може да съществува риск да бъдат засегнати от дисбаланси, и за които ще е необходим задълбочен преглед. На 24 февруари 2023 г. Комисията прие и становище относно проекта на бюджетен план за 2023 г. на Латвия. Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната и предложение за съвместния доклад за заетостта за 2023 г., в който се анализира прилагането на насоките за заетостта и принципите на Европейския стълб на социалните права. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната (4) („Препоръка от 2023 г. относно еврозоната“) на 16 май 2023 г. и съвместния доклад за заетостта на 13 март 2023 г. |
| --- | --- |

(2)

На 22 ноември 2022 г. Комисията прие годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2023 г. На 23 март 2023 г. Европейският съвет одобри приоритетите на годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., които са съсредоточени около четирите измерения на конкурентоспособната устойчивост. На 22 ноември 2022 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие и доклада за механизма за предупреждение за 2023 г., в който посочи Латвия като една от държавите членки, които може да бъдат засегнати или за които може да съществува риск да бъдат засегнати от дисбаланси, и за които ще е необходим задълбочен преглед. На 24 февруари 2023 г. Комисията прие и становище относно проекта на бюджетен план за 2023 г. на Латвия. Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната и предложение за съвместния доклад за заетостта за 2023 г., в който се анализира прилагането на насоките за заетостта и принципите на Европейския стълб на социалните права. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната (4) („Препоръка от 2023 г. относно еврозоната“) на 16 май 2023 г. и съвместния доклад за заетостта на 13 март 2023 г.

| (3) | Въпреки че икономиките на Съюза показват забележителна устойчивост, геополитическият контекст продължава да оказва отрицателно въздействие. Като застава твърдо зад Украйна, Съюзът насочва своята програма за икономическа и социална политика към намаляване на отрицателното въздействие от енергийните сътресения върху уязвимите домакинства и предприятия в краткосрочен план и към запазване на усилията за осъществяване на екологичния и цифровия преход, подкрепа за устойчив и приобщаващ растеж, запазване на макроикономическата стабилност и повишаване на устойчивостта в средносрочен план. Той също така поставя особен акцент върху повишаването на конкурентоспособността и производителността на Съюза. |
| --- | --- |

(3)

Въпреки че икономиките на Съюза показват забележителна устойчивост, геополитическият контекст продължава да оказва отрицателно въздействие. Като застава твърдо зад Украйна, Съюзът насочва своята програма за икономическа и социална политика към намаляване на отрицателното въздействие от енергийните сътресения върху уязвимите домакинства и предприятия в краткосрочен план и към запазване на усилията за осъществяване на екологичния и цифровия преход, подкрепа за устойчив и приобщаващ растеж, запазване на макроикономическата стабилност и повишаване на устойчивостта в средносрочен план. Той също така поставя особен акцент върху повишаването на конкурентоспособността и производителността на Съюза.

| (4) | На 1 февруари 2023 г. Комисията публикува съобщение, озаглавено „Промишлен план на Зеления пакт за ерата на нулеви нетни емисии“ („промишлен план на Зеления пакт“). Целта на промишления план на Зеления пакт е засилване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии и подпомагане на бързия преход към неутралност по отношение на климата. Планът допълва текущите усилия в рамките на Европейския зелен пакт и REPowerEU. Той има за цел и да се осигури по-благоприятна среда за увеличаване на производствения капацитет на Съюза за технологиите и продуктите с нулеви нетни емисии, необходими за постигане на амбициозните цели на Съюза в областта на климата, и да се гарантира достъп до съответните суровини от критично значение, включително чрез диверсифициране на източниците, правилно използване на геоложките ресурси в държавите членки и максимално увеличаване на рециклирането на суровини. Промишленият план на Зеления пакт се основава на четири стълба: предвидима и опростена регулаторна среда, по-бърз достъп до финансиране, повишаване на уменията и отворена търговия за устойчиви вериги на доставки. На 16 март 2023 г. Комисията публикува и ново съобщение, озаглавено „Дългосрочна конкурентоспособност на ЕС: перспективи след 2030 г.“, структурирано около девет взаимно подсилващи се движещи сили с цел да се работи за стимулираща растежа регулаторна рамка. В него се определят приоритети на политиката, насочени към активно осигуряване на структурни подобрения, добре насочени инвестиции и регулаторни мерки за дългосрочната конкурентоспособност на Съюза и неговите държави членки. Препоръките по-долу спомагат за изпълнението на тези приоритети. |
| --- | --- |

(4)

На 1 февруари 2023 г. Комисията публикува съобщение, озаглавено „Промишлен план на Зеления пакт за ерата на нулеви нетни емисии“ („промишлен план на Зеления пакт“). Целта на промишления план на Зеления пакт е засилване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии и подпомагане на бързия преход към неутралност по отношение на климата. Планът допълва текущите усилия в рамките на Европейския зелен пакт и REPowerEU. Той има за цел и да се осигури по-благоприятна среда за увеличаване на производствения капацитет на Съюза за технологиите и продуктите с нулеви нетни емисии, необходими за постигане на амбициозните цели на Съюза в областта на климата, и да се гарантира достъп до съответните суровини от критично значение, включително чрез диверсифициране на източниците, правилно използване на геоложките ресурси в държавите членки и максимално увеличаване на рециклирането на суровини. Промишленият план на Зеления пакт се основава на четири стълба: предвидима и опростена регулаторна среда, по-бърз достъп до финансиране, повишаване на уменията и отворена търговия за устойчиви вериги на доставки. На 16 март 2023 г. Комисията публикува и ново съобщение, озаглавено „Дългосрочна конкурентоспособност на ЕС: перспективи след 2030 г.“, структурирано около девет взаимно подсилващи се движещи сили с цел да се работи за стимулираща растежа регулаторна рамка. В него се определят приоритети на политиката, насочени към активно осигуряване на структурни подобрения, добре насочени инвестиции и регулаторни мерки за дългосрочната конкурентоспособност на Съюза и неговите държави членки. Препоръките по-долу спомагат за изпълнението на тези приоритети.

| (5) | През 2023 г. европейският семестър за координация на икономическите политики продължава да се развива в съответствие с прилагането на Механизма. Пълното изпълнение на плановете за възстановяване и устойчивост продължава да е от съществено значение за изпълнението на приоритетите на политиката в рамките на европейския семестър, тъй като плановете обхващат всички или значителна част от съответните специфични за всяка държава препоръки, отправени през последните години. Специфичните за всяка държава препоръки за 2019 г., 2020 г. и 2022 г. продължават да бъдат еднакво актуални за плановете за възстановяване и устойчивост, преразгледани, актуализирани или изменени в съответствие с членове 14, 18 и 21 от Регламент (ЕС) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

През 2023 г. европейският семестър за координация на икономическите политики продължава да се развива в съответствие с прилагането на Механизма. Пълното изпълнение на плановете за възстановяване и устойчивост продължава да е от съществено значение за изпълнението на приоритетите на политиката в рамките на европейския семестър, тъй като плановете обхващат всички или значителна част от съответните специфични за всяка държава препоръки, отправени през последните години. Специфичните за всяка държава препоръки за 2019 г., 2020 г. и 2022 г. продължават да бъдат еднакво актуални за плановете за възстановяване и устойчивост, преразгледани, актуализирани или изменени в съответствие с членове 14, 18 и 21 от Регламент (ЕС) 2021/241.

| (6) | Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета (5) („Регламентът REPowerEU“), приет на 27 февруари 2023 г., има за цел бързото премахване на зависимостта на Съюза от вноса на руски изкопаеми горива. Това ще допринесе за енергийната сигурност и диверсификацията на енергийните доставки на Съюза, като същевременно ще увеличи използването на възобновяеми енергийни източници, капацитета за съхранение на енергия и енергийната ефективност. Регламентът REPowerEU дава възможност на държавите членки да добавят нова глава за REPowerEU към своите национални планове за възстановяване и устойчивост, за да финансират ключови реформи и инвестиции, които ще спомогнат за постигането на целите на REPowerEU. Тези реформи и инвестиции също така ще спомогнат за повишаване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии, както е посочено в промишления план на Зеления пакт, и за изпълнение на свързаните с енергетиката специфични за всяка държава препоръки, отправени към държавите членки през 2022 г. и когато е приложимо, през 2023 г. С Регламента REPowerEU се въвежда нова категория безвъзмездна финансова подкрепа, която се предоставя на държавите членки за финансиране на нови свързани с енергетиката реформи и инвестиции в рамките на техните планове за възстановяване и устойчивост. |
| --- | --- |

(6)

Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета (5) („Регламентът REPowerEU“), приет на 27 февруари 2023 г., има за цел бързото премахване на зависимостта на Съюза от вноса на руски изкопаеми горива. Това ще допринесе за енергийната сигурност и диверсификацията на енергийните доставки на Съюза, като същевременно ще увеличи използването на възобновяеми енергийни източници, капацитета за съхранение на енергия и енергийната ефективност. Регламентът REPowerEU дава възможност на държавите членки да добавят нова глава за REPowerEU към своите национални планове за възстановяване и устойчивост, за да финансират ключови реформи и инвестиции, които ще спомогнат за постигането на целите на REPowerEU. Тези реформи и инвестиции също така ще спомогнат за повишаване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии, както е посочено в промишления план на Зеления пакт, и за изпълнение на свързаните с енергетиката специфични за всяка държава препоръки, отправени към държавите членки през 2022 г. и когато е приложимо, през 2023 г. С Регламента REPowerEU се въвежда нова категория безвъзмездна финансова подкрепа, която се предоставя на държавите членки за финансиране на нови свързани с енергетиката реформи и инвестиции в рамките на техните планове за възстановяване и устойчивост.

| (7) | На 8 март 2023 г. Комисията прие съобщение, в което се предоставят насоки за фискалната политика за 2024 г. („съобщението от 8 март 2023 г.“). То има за цел да подпомогне изготвянето на програмите за стабилност и конвергенция на държавите членки и по този начин да се засили координацията на политиките. Комисията припомни, че общата клауза за дерогация от Пакта за стабилност и растеж ще бъде дезактивирана в края на 2023 г. Тя призова за фискални политики през периода 2023—2024 г., които осигуряват средносрочна устойчивост на обслужването на дълга и повишават потенциалния растеж по устойчив начин, и прикани държавите членки да определят в своите програми за стабилност и конвергенция за 2023 г. начина, по който фискалните им планове ще осигурят спазването на референтната стойност по Договора от 3 % от брутния вътрешен продукт (БВП), както и реалистичното и непрекъснато намаляване на дълга или запазването на благоразумно равнище на дълга в средносрочен план. Комисията прикани държавите членки също така постепенно да премахнат националните фискални мерки, въведени за защита на домакинствата и предприятията от енергийния ценови шок, като се започне с тези с най-слаба насоченост. Тя посочи, че ако мерките за подкрепа трябва да бъдат удължени поради подновен натиск върху цените на енергията, държавите членки следва да насочат много по-добре тези мерки към уязвимите домакинства и предприятия. Комисията заяви, че фискалните препоръки ще бъдат количествено определени и диференцирани. Освен това, както се предлага в съобщението на Комисията от 9 ноември 2022 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС, фискалните препоръки ще бъдат формулирани въз основа на нетните първични разходи. Комисията препоръча всички държави членки да продължат да защитават инвестициите, финансирани на национално равнище, и да гарантират ефективното използване на средствата по линия на Механизма и други фондове на Съюза, по-специално с оглед на екологичния и цифровия преход и целите по отношение на устойчивостта. Комисията посочи, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. в съответствие с действащите правни разпоредби. |
| --- | --- |

(7)

На 8 март 2023 г. Комисията прие съобщение, в което се предоставят насоки за фискалната политика за 2024 г. („съобщението от 8 март 2023 г.“). То има за цел да подпомогне изготвянето на програмите за стабилност и конвергенция на държавите членки и по този начин да се засили координацията на политиките. Комисията припомни, че общата клауза за дерогация от Пакта за стабилност и растеж ще бъде дезактивирана в края на 2023 г. Тя призова за фискални политики през периода 2023—2024 г., които осигуряват средносрочна устойчивост на обслужването на дълга и повишават потенциалния растеж по устойчив начин, и прикани държавите членки да определят в своите програми за стабилност и конвергенция за 2023 г. начина, по който фискалните им планове ще осигурят спазването на референтната стойност по Договора от 3 % от брутния вътрешен продукт (БВП), както и реалистичното и непрекъснато намаляване на дълга или запазването на благоразумно равнище на дълга в средносрочен план. Комисията прикани държавите членки също така постепенно да премахнат националните фискални мерки, въведени за защита на домакинствата и предприятията от енергийния ценови шок, като се започне с тези с най-слаба насоченост. Тя посочи, че ако мерките за подкрепа трябва да бъдат удължени поради подновен натиск върху цените на енергията, държавите членки следва да насочат много по-добре тези мерки към уязвимите домакинства и предприятия. Комисията заяви, че фискалните препоръки ще бъдат количествено определени и диференцирани. Освен това, както се предлага в съобщението на Комисията от 9 ноември 2022 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС, фискалните препоръки ще бъдат формулирани въз основа на нетните първични разходи. Комисията препоръча всички държави членки да продължат да защитават инвестициите, финансирани на национално равнище, и да гарантират ефективното използване на средствата по линия на Механизма и други фондове на Съюза, по-специално с оглед на екологичния и цифровия преход и целите по отношение на устойчивостта. Комисията посочи, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. в съответствие с действащите правни разпоредби.

| (8) | На 26 април 2023 г. Комисията представи законодателни предложения за извършване на цялостна реформа на правилата на Съюза за икономическо управление. Основната цел на предложенията е да се засили устойчивостта на обслужването на публичния дълг и да се насърчи устойчивият и приобщаващ растеж във всички държави членки чрез реформи и инвестиции. Предложенията на Комисията са насочени към подобряване на националната ангажираност, опростяване на рамката и преминаване към по-голям средносрочен фокус в съчетание с ефективно и по-последователно правоприлагане. Съгласно заключенията на Съвета от 14 март 2023 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС целта е законодателната работа да приключи през 2023 г. |
| --- | --- |

(8)

На 26 април 2023 г. Комисията представи законодателни предложения за извършване на цялостна реформа на правилата на Съюза за икономическо управление. Основната цел на предложенията е да се засили устойчивостта на обслужването на публичния дълг и да се насърчи устойчивият и приобщаващ растеж във всички държави членки чрез реформи и инвестиции. Предложенията на Комисията са насочени към подобряване на националната ангажираност, опростяване на рамката и преминаване към по-голям средносрочен фокус в съчетание с ефективно и по-последователно правоприлагане. Съгласно заключенията на Съвета от 14 март 2023 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС целта е законодателната работа да приключи през 2023 г.

| (9) | На 30 април 2021 г. Латвия представи на Комисията своя национален план за възстановяване и устойчивост в съответствие с член 18, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2021/241. Съгласно член 19 от Регламент (ЕС) 2021/241 Комисията оцени целесъобразността, ефективността, ефикасността и съгласуваността на плана за възстановяване и устойчивост в съответствие с насоките за оценка, съдържащи се в приложение V към посочения регламент. На 13 юли 2021 г. Съветът прие своето решение за изпълнение за одобряване на оценката на плана за възстановяване и устойчивост на Латвия (6). Отпускането на траншовете зависи от приемането на решение на Комисията в съответствие с член 24, параграф 5 от Регламент (ЕС) 2021/241, в което се посочва, че Латвия е изпълнила задоволително съответните ключови етапи и цели, определени в решението за изпълнение на Съвета. Задоволителното изпълнение предполага, че постигането на предходните ключови етапи и цели е запазено. |
| --- | --- |

(9)

На 30 април 2021 г. Латвия представи на Комисията своя национален план за възстановяване и устойчивост в съответствие с член 18, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2021/241. Съгласно член 19 от Регламент (ЕС) 2021/241 Комисията оцени целесъобразността, ефективността, ефикасността и съгласуваността на плана за възстановяване и устойчивост в съответствие с насоките за оценка, съдържащи се в приложение V към посочения регламент. На 13 юли 2021 г. Съветът прие своето решение за изпълнение за одобряване на оценката на плана за възстановяване и устойчивост на Латвия (6). Отпускането на траншовете зависи от приемането на решение на Комисията в съответствие с член 24, параграф 5 от Регламент (ЕС) 2021/241, в което се посочва, че Латвия е изпълнила задоволително съответните ключови етапи и цели, определени в решението за изпълнение на Съвета. Задоволителното изпълнение предполага, че постигането на предходните ключови етапи и цели е запазено.

| (10) | В съответствие с член 4, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1466/97 на 25 април 2023 г. Латвия представи националната си програма за реформи за 2023 г., а на 17 април 2023 г. — програмата си за стабилност за 2023 г. Двете програми бяха оценени заедно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В съответствие с член 27 от Регламент (ЕС) 2021/241 националната програма за реформи за 2023 г. отразява също шестмесечното докладване на Латвия относно напредъка, постигнат при изпълнението на нейния план за възстановяване и устойчивост. |
| --- | --- |

(10)

В съответствие с член 4, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1466/97 на 25 април 2023 г. Латвия представи националната си програма за реформи за 2023 г., а на 17 април 2023 г. — програмата си за стабилност за 2023 г. Двете програми бяха оценени заедно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В съответствие с член 27 от Регламент (ЕС) 2021/241 националната програма за реформи за 2023 г. отразява също шестмесечното докладване на Латвия относно напредъка, постигнат при изпълнението на нейния план за възстановяване и устойчивост.

| (11) | На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклада за Латвия за 2023 г. В него беше оценен напредъкът на Латвия в изпълнението на съответните специфични за държавата препоръки, приети от Съвета в периода 2019—2022 г., и беше направен преглед на изпълнението от страна на Ирландия на плана за възстановяване и устойчивост. Въз основа на този анализ в доклада за държавата бяха посочени пропуски по отношение на предизвикателствата, които не са разгледани или са само частично разгледани в плана за възстановяване и устойчивост, както и по отношение на новите и нововъзникващите предизвикателства. В него бяха оценени също напредъкът на Латвия при прилагането на Европейския стълб на социалните права и постигането на водещите цели на Съюза в областта на заетостта, уменията и намаляването на бедността, както и напредъкът в постигането на целите на Обединените нации за устойчиво развитие. |
| --- | --- |

(11)

На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклада за Латвия за 2023 г. В него беше оценен напредъкът на Латвия в изпълнението на съответните специфични за държавата препоръки, приети от Съвета в периода 2019—2022 г., и беше направен преглед на изпълнението от страна на Ирландия на плана за възстановяване и устойчивост. Въз основа на този анализ в доклада за държавата бяха посочени пропуски по отношение на предизвикателствата, които не са разгледани или са само частично разгледани в плана за възстановяване и устойчивост, както и по отношение на новите и нововъзникващите предизвикателства. В него бяха оценени също напредъкът на Латвия при прилагането на Европейския стълб на социалните права и постигането на водещите цели на Съюза в областта на заетостта, уменията и намаляването на бедността, както и напредъкът в постигането на целите на Обединените нации за устойчиво развитие.

| (12) | Комисията извърши задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 за Латвия и публикува резултатите от него на 24 май 2023 г. Тя стигна до заключението, че в Латвия не са налице макроикономически дисбаланси. По-специално уязвимостите, свързани с външните заеми и жилищното настаняване, остават умерени, докато тези, свързани с конкурентоспособността съществуват, но се очаква като цяло да останат ограничени в близко бъдеще. Неотдавнашното увеличаване на дефицита по текущата сметка беше значително, но се очаква дефицитът да намалее съществено през 2023 г. и допълнително през 2024 г. Нетната международна инвестиционна позиция на Латвия, която се подобри значително през последното десетилетие, като цяло се очаква да остане стабилна. Въпреки това съществува риск инфлацията и натискът върху заплатите, ако са постоянни, да навредят на конкурентоспособността на Латвия, особено като се има предвид, че същинската инфлация е доста над средната за еврозоната. Нарастването на цените на жилищата напоследък се увеличи, но надценяването на жилищата не изглежда значително. Освен това растежът на цените на жилищата се забави в края на 2022 г., ипотечното кредитиране е слабо, а задлъжнялостта на домакинствата е ограничена и намалява с оглед на доходите на домакинствата. Латвия е изправена пред ключови структурни икономически предизвикателства, свързани с намаляващото предлагане на работна ръка, което допринася за бързо нарастване на разходите за труд на единица продукция и води до възникване на риск от нарушаване на конкурентоспособността в средносрочен план. Определянето на политиките като цяло е благоприятно, въпреки че известни допълнителни усилия биха могли да помогнат за справяне с рисковете от установените уязвимости. Политиките за защита на конкурентоспособността, включително мерките за повишаване на качеството и количеството на предлагането на работна ръка, са важни в това отношение. Съкращаването на процеса на издаване на разрешения за строителство ще допринесе за увеличаване на предлагането на жилища и ще подобри ситуацията на жилищния пазар. |
| --- | --- |

(12)

Комисията извърши задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 за Латвия и публикува резултатите от него на 24 май 2023 г. Тя стигна до заключението, че в Латвия не са налице макроикономически дисбаланси. По-специално уязвимостите, свързани с външните заеми и жилищното настаняване, остават умерени, докато тези, свързани с конкурентоспособността съществуват, но се очаква като цяло да останат ограничени в близко бъдеще. Неотдавнашното увеличаване на дефицита по текущата сметка беше значително, но се очаква дефицитът да намалее съществено през 2023 г. и допълнително през 2024 г. Нетната международна инвестиционна позиция на Латвия, която се подобри значително през последното десетилетие, като цяло се очаква да остане стабилна. Въпреки това съществува риск инфлацията и натискът върху заплатите, ако са постоянни, да навредят на конкурентоспособността на Латвия, особено като се има предвид, че същинската инфлация е доста над средната за еврозоната. Нарастването на цените на жилищата напоследък се увеличи, но надценяването на жилищата не изглежда значително. Освен това растежът на цените на жилищата се забави в края на 2022 г., ипотечното кредитиране е слабо, а задлъжнялостта на домакинствата е ограничена и намалява с оглед на доходите на домакинствата. Латвия е изправена пред ключови структурни икономически предизвикателства, свързани с намаляващото предлагане на работна ръка, което допринася за бързо нарастване на разходите за труд на единица продукция и води до възникване на риск от нарушаване на конкурентоспособността в средносрочен план. Определянето на политиките като цяло е благоприятно, въпреки че известни допълнителни усилия биха могли да помогнат за справяне с рисковете от установените уязвимости. Политиките за защита на конкурентоспособността, включително мерките за повишаване на качеството и количеството на предлагането на работна ръка, са важни в това отношение. Съкращаването на процеса на издаване на разрешения за строителство ще допринесе за увеличаване на предлагането на жилища и ще подобри ситуацията на жилищния пазар.

| (13) | В съответствие с данни, потвърдени от Евростат, дефицитът по консолидирания държавен бюджет на Латвия е намалял от 7,1 % от БВП през 2021 г. до 4,4 % през 2022 г., а консолидираният държавен дълг е намалял от 43,7 % от БВП в края на 2021 г. до 40,8 % в края на 2022 г. На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклад, изготвен в съответствие с член 126, параграф 3 от Договора. В този доклад се разглежда състоянието на бюджета на Латвия, тъй като нейният бюджетен дефицит през 2022 г. надхвърли референтната стойност по Договора от 3 % от БВП. В доклада се стига до заключението, че критерият за дефицита не е изпълнен. В съответствие със съобщението си от 8 март 2023 г. през пролетта на 2023 г. Комисията не предложи откриване на нови процедури при прекомерен дефицит. Впоследствие Комисията заяви, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. Латвия следва да вземе това предвид при изпълнението на своя бюджет за 2023 г. и при изготвянето на проекта си на бюджетен план за 2024 г. |
| --- | --- |

(13)

В съответствие с данни, потвърдени от Евростат, дефицитът по консолидирания държавен бюджет на Латвия е намалял от 7,1 % от БВП през 2021 г. до 4,4 % през 2022 г., а консолидираният държавен дълг е намалял от 43,7 % от БВП в края на 2021 г. до 40,8 % в края на 2022 г. На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклад, изготвен в съответствие с член 126, параграф 3 от Договора. В този доклад се разглежда състоянието на бюджета на Латвия, тъй като нейният бюджетен дефицит през 2022 г. надхвърли референтната стойност по Договора от 3 % от БВП. В доклада се стига до заключението, че критерият за дефицита не е изпълнен. В съответствие със съобщението си от 8 март 2023 г. през пролетта на 2023 г. Комисията не предложи откриване на нови процедури при прекомерен дефицит. Впоследствие Комисията заяви, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. Латвия следва да вземе това предвид при изпълнението на своя бюджет за 2023 г. и при изготвянето на проекта си на бюджетен план за 2024 г.

| (14) | Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно от мерките на фискалната политика, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. През 2022 г. мерките на фискалната политика, водещи до увеличаване на разходите, включваха компенсиране на разходите за отопление (въз основа на използвания енергиен източник) и намаляване на сметките за електроенергия за домакинствата; месечни парични обезщетения за уязвими домакинства и семейства с деца, както и по-ранна индексация на пенсиите; безвъзмездни средства за енергоемки предприятия и обезщетения за увеличението на разходите за електроенергия за предприятията. Комисията оценява нетните бюджетни разходи за тези мерки на 1,5 % от БВП през 2022 г. Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно и от бюджетните разходи за предоставянето на временна закрила на разселените лица от Украйна, които се оценяват на 0,2 % от БВП през 2022 г. В същото време прогнозните разходи за временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, намаляха до 1,2 % от БВП през 2022 г. спрямо 5,0 % през 2021 г. |
| --- | --- |

(14)

Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно от мерките на фискалната политика, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. През 2022 г. мерките на фискалната политика, водещи до увеличаване на разходите, включваха компенсиране на разходите за отопление (въз основа на използвания енергиен източник) и намаляване на сметките за електроенергия за домакинствата; месечни парични обезщетения за уязвими домакинства и семейства с деца, както и по-ранна индексация на пенсиите; безвъзмездни средства за енергоемки предприятия и обезщетения за увеличението на разходите за електроенергия за предприятията. Комисията оценява нетните бюджетни разходи за тези мерки на 1,5 % от БВП през 2022 г. Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно и от бюджетните разходи за предоставянето на временна закрила на разселените лица от Украйна, които се оценяват на 0,2 % от БВП през 2022 г. В същото време прогнозните разходи за временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, намаляха до 1,2 % от БВП през 2022 г. спрямо 5,0 % през 2021 г.

| (15) | На 18 юни 2021 г. Съветът препоръча през 2022 г. Латвия (7) да поддържа подкрепяща фискална позиция, включително от импулса, осигурен от Механизма, и да запази инвестициите, финансирани на национално равнище. Съветът препоръча също на Латвия да държи под контрол нарастването на текущите разходи, финансирани на национално равнище. |
| --- | --- |

(15)

На 18 юни 2021 г. Съветът препоръча през 2022 г. Латвия (7) да поддържа подкрепяща фискална позиция, включително от импулса, осигурен от Механизма, и да запази инвестициите, финансирани на национално равнище. Съветът препоръча също на Латвия да държи под контрол нарастването на текущите разходи, финансирани на национално равнище.

| (16) | Според оценките на Комисията фискалната позиция (8) през 2022 г. е била неутрална — с равнище от 0,0 % от БВП, което е подходящо в условия на висока инфлация. В съответствие с препоръката на Съвета Латвия продължи да подпомага възстановяването с инвестиции, финансирани от Механизма. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, възлизаха на 1,1 % от БВП през 2022 г. (1,3 % от БВП през 2021 г.). Поради ограничения на капацитета и покачването на цените на строителството, през 2022 г. някои инвестиции, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, бяха забавени, което доведе до незначително намаление на разходите. Инвестициите, финансирани на национално равнище, осигуриха рестриктивен принос от 1,2 процентни пункта към фискалната позиция (9). Следователно Латвия не е запазила инвестициите, финансирани на национално равнище, което не е в съответствие с препоръката на Съвета. В същото време ръстът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (без новите мерки по отношение на приходите) осигури до рестриктивен принос в размер на 0,3 процентни пункта към фискалната позиция. Следователно Латвия е държала под контрол нарастването на текущите разходи, финансирани на национално равнище. |
| --- | --- |

(16)

Според оценките на Комисията фискалната позиция (8) през 2022 г. е била неутрална — с равнище от 0,0 % от БВП, което е подходящо в условия на висока инфлация. В съответствие с препоръката на Съвета Латвия продължи да подпомага възстановяването с инвестиции, финансирани от Механизма. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, възлизаха на 1,1 % от БВП през 2022 г. (1,3 % от БВП през 2021 г.). Поради ограничения на капацитета и покачването на цените на строителството, през 2022 г. някои инвестиции, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, бяха забавени, което доведе до незначително намаление на разходите. Инвестициите, финансирани на национално равнище, осигуриха рестриктивен принос от 1,2 процентни пункта към фискалната позиция (9). Следователно Латвия не е запазила инвестициите, финансирани на национално равнище, което не е в съответствие с препоръката на Съвета. В същото време ръстът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (без новите мерки по отношение на приходите) осигури до рестриктивен принос в размер на 0,3 процентни пункта към фискалната позиция. Следователно Латвия е държала под контрол нарастването на текущите разходи, финансирани на национално равнище.

| (17) | Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в програмата за стабилност за 2023 г. е реалистичен през 2023 г. и след това. Правителството предвижда реалният БВП да остане непроменен през 2023 г. и да нарасне с 2,0 % през 2024 г. За сравнение, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-висок реален растеж на БВП от 1,4 % през 2023 г. и 2,8 % през 2024 г., което отразява инкорпорирането на нови данни, които не са включени в програмата за стабилност за 2023 г., а именно преразглеждане на данните за растежа на БВП за 2022 г., както и предварителната оценка за първото тримесечие на 2023 г., като и двете предвиждат растеж на БВП, който надхвърля предишните очаквания. В номинално изражение обаче прогнозираният растеж на БВП е сходен и в двете прогнози с очакван ръст от 11,7 % и 5,5 % съответно за 2023 г. и 2024 г. в програмата за стабилност за 2023 г. и прогнозиран растеж от 10,5 % и 5,6 % за съответните години в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. |
| --- | --- |

(17)

Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в програмата за стабилност за 2023 г. е реалистичен през 2023 г. и след това. Правителството предвижда реалният БВП да остане непроменен през 2023 г. и да нарасне с 2,0 % през 2024 г. За сравнение, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-висок реален растеж на БВП от 1,4 % през 2023 г. и 2,8 % през 2024 г., което отразява инкорпорирането на нови данни, които не са включени в програмата за стабилност за 2023 г., а именно преразглеждане на данните за растежа на БВП за 2022 г., както и предварителната оценка за първото тримесечие на 2023 г., като и двете предвиждат растеж на БВП, който надхвърля предишните очаквания. В номинално изражение обаче прогнозираният растеж на БВП е сходен и в двете прогнози с очакван ръст от 11,7 % и 5,5 % съответно за 2023 г. и 2024 г. в програмата за стабилност за 2023 г. и прогнозиран растеж от 10,5 % и 5,6 % за съответните години в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г.

| (18) | В своята програма за стабилност за 2023 г. правителството очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да бъде намален до 4,0 % от БВП през 2023 г. Корекцията на дефицита през 2023 г. отразява главно събития, свързани с разходите. Очаква се следните фактори да допринесат за намаляване на дефицита: постепенното премахване на повечето мерки за подпомагане, свързани с пандемията, и липсата през 2023 г. на еднократни разходи за създаването на национален резерв за газ, направени през 2022 г. Предвидено е тези икономии да бъдат частично компенсирани от мерки за разходи, включени в бюджетния пакет за 2023 г., като увеличение на заплатите за държавната администрация и медицинския персонал, по-високи текущи разходи за здравно обслужване, наука, изследвания и висше образование, както и пакет от значителни публични инвестиции в областта на отбраната и вътрешната сигурност. Освен това се очакват по-високи разходи за пенсии и надбавки поради по-високите коефициенти на индексиране. Според програмата за стабилност за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да намалее от 40,8 % в края на 2022 г. до 39,6 % в края на 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 3,8 % от БВП за 2023 г. Това съответства на дефицита, предвиден в програмата за стабилност за 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда малко по-високо съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 39,8 % в края на 2023 г. |
| --- | --- |

(18)

В своята програма за стабилност за 2023 г. правителството очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да бъде намален до 4,0 % от БВП през 2023 г. Корекцията на дефицита през 2023 г. отразява главно събития, свързани с разходите. Очаква се следните фактори да допринесат за намаляване на дефицита: постепенното премахване на повечето мерки за подпомагане, свързани с пандемията, и липсата през 2023 г. на еднократни разходи за създаването на национален резерв за газ, направени през 2022 г. Предвидено е тези икономии да бъдат частично компенсирани от мерки за разходи, включени в бюджетния пакет за 2023 г., като увеличение на заплатите за държавната администрация и медицинския персонал, по-високи текущи разходи за здравно обслужване, наука, изследвания и висше образование, както и пакет от значителни публични инвестиции в областта на отбраната и вътрешната сигурност. Освен това се очакват по-високи разходи за пенсии и надбавки поради по-високите коефициенти на индексиране. Според програмата за стабилност за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да намалее от 40,8 % в края на 2022 г. до 39,6 % в края на 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 3,8 % от БВП за 2023 г. Това съответства на дефицита, предвиден в програмата за стабилност за 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда малко по-високо съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 39,8 % в края на 2023 г.

| (19) | Салдото по консолидирания държавен бюджет през 2023 г. се очаква да продължи да се влияе от мерките, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. Тези мерки се състоят основно от мерки, чието прилагане е удължено от 2022 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда нетните бюджетни разходи за мерките за подкрепа да бъдат в размер на 1,0 % от БВП през 2023 г. (10) Повечето мерки през 2023 г. не изглеждат насочени към най-уязвимите домакинства или предприятия и не запазват изцяло ценовия сигнал за намаляване на търсенето на енергия и повишаване на енергийната ефективност. В резултат на това в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. размерът на целевите мерки за подкрепа, който трябва да бъде взет предвид при оценката на спазването на препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. (11), се оценява на 0,1 % от БВП през 2023 г. (спрямо 0,5 % от БВП през 2022 г.). Предвижда се бюджетните разходи за предоставяне на временна закрила на разселените лица от Украйна да нараснат с 0,1 процентни пункта от БВП спрямо 2022 г. И накрая, салдото по консолидирания държавен бюджет за 2023 г. се очаква да се повлияе положително от постепенното премахване на временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, които са оценени на 1,2 % от БВП. |
| --- | --- |

(19)

Салдото по консолидирания държавен бюджет през 2023 г. се очаква да продължи да се влияе от мерките, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. Тези мерки се състоят основно от мерки, чието прилагане е удължено от 2022 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда нетните бюджетни разходи за мерките за подкрепа да бъдат в размер на 1,0 % от БВП през 2023 г. (10) Повечето мерки през 2023 г. не изглеждат насочени към най-уязвимите домакинства или предприятия и не запазват изцяло ценовия сигнал за намаляване на търсенето на енергия и повишаване на енергийната ефективност. В резултат на това в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. размерът на целевите мерки за подкрепа, който трябва да бъде взет предвид при оценката на спазването на препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. (11), се оценява на 0,1 % от БВП през 2023 г. (спрямо 0,5 % от БВП през 2022 г.). Предвижда се бюджетните разходи за предоставяне на временна закрила на разселените лица от Украйна да нараснат с 0,1 процентни пункта от БВП спрямо 2022 г. И накрая, салдото по консолидирания държавен бюджет за 2023 г. се очаква да се повлияе положително от постепенното премахване на временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, които са оценени на 1,2 % от БВП.

| (20) | В препоръката си от 12 юли 2022 г. Съветът препоръча Латвия да предприеме действия, за да гарантира, че през 2023 г. растежът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи е в съответствие с като цяло неутрална позиция на политиката (12), като се вземе предвид продължаващата временна и целенасочена подкрепа за най-уязвимите на покачването на цените на енергията домакинства и предприятия и за хората, бягащи от Украйна. Латвия следва да има готовност да адаптира текущите разходи към променящата се ситуация. На Латвия се препоръча също да увеличи публичните инвестиции за екологичния и цифровия преход, както и за енергийната сигурност, като се вземе предвид инициативата REPowerEU, включително чрез използване на Механизма и други фондове на Съюза. |
| --- | --- |

(20)

В препоръката си от 12 юли 2022 г. Съветът препоръча Латвия да предприеме действия, за да гарантира, че през 2023 г. растежът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи е в съответствие с като цяло неутрална позиция на политиката (12), като се вземе предвид продължаващата временна и целенасочена подкрепа за най-уязвимите на покачването на цените на енергията домакинства и предприятия и за хората, бягащи от Украйна. Латвия следва да има готовност да адаптира текущите разходи към променящата се ситуация. На Латвия се препоръча също да увеличи публичните инвестиции за екологичния и цифровия преход, както и за енергийната сигурност, като се вземе предвид инициативата REPowerEU, включително чрез използване на Механизма и други фондове на Съюза.

| (21) | През 2023 г. в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда фискалната позиция да бъде експанзионистична (-0,9 % от БВП), в контекста на висока инфлация. Това се предхожда от неутрална фискална позиция през 2022 г. (0,0 % от БВП). Увеличението на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) през 2023 г. се очаква да осигури експанзионистичен принос от 0,5 % от БВП към фискалната позиция. Това включва намалените разходи за целевите мерки за подкрепа на домакинствата и предприятията, които са най-уязвими по отношение на покачването на цените на енергията, с 0,4 % от БВП. Това включва и по-високи разходи за предоставяне на временна закрила на разселените лица от Украйна (с 0,1 % от БВП). Следователно експанзионистичният принос на финансираните на национално равнище нетни първични текущи разходи не се дължи на целенасочената подкрепа за домакинствата и предприятията, които са най-уязвими по отношение на покачването на цените на енергията, и за хората, бягащи от Украйна. Експанзионистичният растеж на първичните текущи разходи, финансирани на национално равнище (без дискреционните мерки за приходите) се дължи на мерките за разходите, включени в бюджетния пакет за 2023 г., като увеличение на заплатите за администрацията и медицинския персонал, допълнителни текущи разходи за финансиране на онкологията, науката и изследванията и други дискреционни текущи разходи за държавната администрация, както и по-високи разходи за пенсии и надбавки. В обобщение, прогнозираният растеж на финансираните на национално равнище първични текущи разходи не е в съответствие с препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, се очаква да възлязат на 2,2 % от БВП през 2023 г., докато финансираните на национално равнище инвестиции се очаква да осигурят експанзионистичен принос към фискалната позиция от 1,0 процентни пункта (13).
  Поради това Латвия планира да финансира допълнителни инвестиции чрез Механизма и други фондове на Съюза и се предвижда да запази финансираните на национално равнище инвестиции. Държавата планира да финансира инвестиции за екологичния и цифровия преход, както и за енергийната сигурност, като закупуване на електрически превозни средства за обществен транспорт, подобряване на енергийната ефективност на многофамилните сгради и на сградите на предприятията, модернизиране на електропреносните и електроразпределителните мрежи, укрепване на капацитета за реагиране на спасителните служби, централизиране на цифровите платформи и системи за управление в публичния сектор, развиване на цифровите умения и цифровизацията на процесите в предприятията, изграждане на широколентовата инфраструктура, както и насърчаване на цифровизацията в образователния сектор. Тези публични инвестиции се финансират до голяма степен от Механизма и с други фондове на Съюза. |
| --- | --- |

(21)

През 2023 г. в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда фискалната позиция да бъде експанзионистична (-0,9 % от БВП), в контекста на висока инфлация. Това се предхожда от неутрална фискална позиция през 2022 г. (0,0 % от БВП). Увеличението на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) през 2023 г. се очаква да осигури експанзионистичен принос от 0,5 % от БВП към фискалната позиция. Това включва намалените разходи за целевите мерки за подкрепа на домакинствата и предприятията, които са най-уязвими по отношение на покачването на цените на енергията, с 0,4 % от БВП. Това включва и по-високи разходи за предоставяне на временна закрила на разселените лица от Украйна (с 0,1 % от БВП). Следователно експанзионистичният принос на финансираните на национално равнище нетни първични текущи разходи не се дължи на целенасочената подкрепа за домакинствата и предприятията, които са най-уязвими по отношение на покачването на цените на енергията, и за хората, бягащи от Украйна. Експанзионистичният растеж на първичните текущи разходи, финансирани на национално равнище (без дискреционните мерки за приходите) се дължи на мерките за разходите, включени в бюджетния пакет за 2023 г., като увеличение на заплатите за администрацията и медицинския персонал, допълнителни текущи разходи за финансиране на онкологията, науката и изследванията и други дискреционни текущи разходи за държавната администрация, както и по-високи разходи за пенсии и надбавки. В обобщение, прогнозираният растеж на финансираните на национално равнище първични текущи разходи не е в съответствие с препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, се очаква да възлязат на 2,2 % от БВП през 2023 г., докато финансираните на национално равнище инвестиции се очаква да осигурят експанзионистичен принос към фискалната позиция от 1,0 процентни пункта (13).

Поради това Латвия планира да финансира допълнителни инвестиции чрез Механизма и други фондове на Съюза и се предвижда да запази финансираните на национално равнище инвестиции. Държавата планира да финансира инвестиции за екологичния и цифровия преход, както и за енергийната сигурност, като закупуване на електрически превозни средства за обществен транспорт, подобряване на енергийната ефективност на многофамилните сгради и на сградите на предприятията, модернизиране на електропреносните и електроразпределителните мрежи, укрепване на капацитета за реагиране на спасителните служби, централизиране на цифровите платформи и системи за управление в публичния сектор, развиване на цифровите умения и цифровизацията на процесите в предприятията, изграждане на широколентовата инфраструктура, както и насърчаване на цифровизацията в образователния сектор. Тези публични инвестиции се финансират до голяма степен от Механизма и с други фондове на Съюза.

| (22) | Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее до 2,5 % от БВП през 2024 г. Намалението през 2024 г. отразява основно постепенното премахване на мерките за подкрепа за смекчаване на въздействието на високите цени на енергията, липсата на текущи разходи, свързани с пандемията от COVID-19, и факта, че инвестициите в подкрепа на възстановяването от пандемията ще приключат в края на 2023 г. Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да нарасне незначително до 39,7 % в края на 2024 г. Въз основа на мерките на политиката, известни към крайната дата на изготвяне на прогнозата, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 2,7 % от БВП през 2024 г. Това съответства на дефицита, предвиден в програмата за стабилност за 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-високо съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 40,5 % в края на 2024 г., най-вече поради по-ниския номинален БВП. |
| --- | --- |

(22)

Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее до 2,5 % от БВП през 2024 г. Намалението през 2024 г. отразява основно постепенното премахване на мерките за подкрепа за смекчаване на въздействието на високите цени на енергията, липсата на текущи разходи, свързани с пандемията от COVID-19, и факта, че инвестициите в подкрепа на възстановяването от пандемията ще приключат в края на 2023 г. Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да нарасне незначително до 39,7 % в края на 2024 г. Въз основа на мерките на политиката, известни към крайната дата на изготвяне на прогнозата, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 2,7 % от БВП през 2024 г. Това съответства на дефицита, предвиден в програмата за стабилност за 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-високо съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 40,5 % в края на 2024 г., най-вече поради по-ниския номинален БВП.

| (23) | В програмата за стабилност за 2023 г. се предвижда постепенно премахване на всички мерки за енергийна подкрепа през 2024 г. Комисията приема също така, че мерките за подкрепа в областта на енергетиката ще бъдат премахнати изцяло през 2024 г. Това се базира на допускането, че няма да има нови увеличения на цените на енергията. |
| --- | --- |

(23)

В програмата за стабилност за 2023 г. се предвижда постепенно премахване на всички мерки за енергийна подкрепа през 2024 г. Комисията приема също така, че мерките за подкрепа в областта на енергетиката ще бъдат премахнати изцяло през 2024 г. Това се базира на допускането, че няма да има нови увеличения на цените на енергията.

| (24) | В Регламент (ЕО) No 1466/97 се призовава за годишно подобрение на структурното бюджетно салдо в посока постигане на средносрочната бюджетна цел с 0,5 % от БВП като референтна стойност (14). Като се вземат предвид съображенията за фискална устойчивост и необходимостта от намаляване на дефицита до стойност под референтната стойност по Договора от 3 % от БВП, според Комисията би било целесъобразно подобрение на структурното салдо от поне 0,5 % от БВП за 2024 г. За да се гарантира такова подобрение, и в съответствие с методиката на Комисията, нарастването на финансираните на национално равнище нетни първични разходи (15) през 2024 г. следва да не надвишава 3,0 %, както е отразено в настоящата препоръка. Това ще допринесе също така за намаляване на същинската инфлация, която е доста над средната за еврозоната и която може да доведе до загуба на конкурентоспособност, ако остане трайна. В същото време оставащите мерки за енергийна подкрепа (които понастоящем Комисията оценява на 1,0% от БВП през 2023 г.) следва постепенно да бъдат премахнати, ако развитието на енергийния пазар позволява това и като се започне от най-слабо насочените мерки, а свързаните с това икономии следва да бъдат използвани за намаляване на бюджетния дефицит. Съгласно оценките на Комисията това ще доведе до растеж на нетните първични разходи под препоръчания максимален темп на растеж за 2024 г. Освен това според прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. ръстът на финансираните на национално равнище нетни първични текущи разходи през 2023 г. не е в съответствие с препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. Ако това се потвърди, ще бъде целесъобразно растежът на нетните първични разходи през 2024 г. да бъде по-малък. |
| --- | --- |

(24)

В Регламент (ЕО) No 1466/97 се призовава за годишно подобрение на структурното бюджетно салдо в посока постигане на средносрочната бюджетна цел с 0,5 % от БВП като референтна стойност (14). Като се вземат предвид съображенията за фискална устойчивост и необходимостта от намаляване на дефицита до стойност под референтната стойност по Договора от 3 % от БВП, според Комисията би било целесъобразно подобрение на структурното салдо от поне 0,5 % от БВП за 2024 г. За да се гарантира такова подобрение, и в съответствие с методиката на Комисията, нарастването на финансираните на национално равнище нетни първични разходи (15) през 2024 г. следва да не надвишава 3,0 %, както е отразено в настоящата препоръка. Това ще допринесе също така за намаляване на същинската инфлация, която е доста над средната за еврозоната и която може да доведе до загуба на конкурентоспособност, ако остане трайна. В същото време оставащите мерки за енергийна подкрепа (които понастоящем Комисията оценява на 1,0% от БВП през 2023 г.) следва постепенно да бъдат премахнати, ако развитието на енергийния пазар позволява това и като се започне от най-слабо насочените мерки, а свързаните с това икономии следва да бъдат използвани за намаляване на бюджетния дефицит. Съгласно оценките на Комисията това ще доведе до растеж на нетните първични разходи под препоръчания максимален темп на растеж за 2024 г. Освен това според прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. ръстът на финансираните на национално равнище нетни първични текущи разходи през 2023 г. не е в съответствие с препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. Ако това се потвърди, ще бъде целесъобразно растежът на нетните първични разходи през 2024 г. да бъде по-малък.

| (25) | Ако се допусне, че политиките остават непроменени, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда нетните първични разходи, финансирани на национално равнище, да нараснат с 1,3 % през 2024 г., което е под препоръчания темп на растеж. |
| --- | --- |

(25)

Ако се допусне, че политиките остават непроменени, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда нетните първични разходи, финансирани на национално равнище, да нараснат с 1,3 % през 2024 г., което е под препоръчания темп на растеж.

| (26) | Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква публичните инвестиции да се увеличат от 5,5 % от БВП през 2023 г. до 6,1 % от БВП през 2024 г. По-високите инвестиции са резултат от по-високи инвестиции, финансирани на национално равнище, и от по-високи инвестиции, финансирани от Съюза, включително чрез Механизма. |
| --- | --- |

(26)

Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква публичните инвестиции да се увеличат от 5,5 % от БВП през 2023 г. до 6,1 % от БВП през 2024 г. По-високите инвестиции са резултат от по-високи инвестиции, финансирани на национално равнище, и от по-високи инвестиции, финансирани от Съюза, включително чрез Механизма.

| (27) | В програмата за стабилност за 2023 г. се очертава средносрочен фискален план до 2026 г. Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее до 2,2 % от БВП през 2025 г. и до 0,7 % до 2026 г. Следователно се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет да спадне под 3 % от БВП през 2024 г. и да остане под 3 % от БВП през периода на програмата. Според програмата за стабилност за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да намалее от 39,7 % в края на 2024 г. до 38,9 % в края на 2026 г. |
| --- | --- |

(27)

В програмата за стабилност за 2023 г. се очертава средносрочен фискален план до 2026 г. Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее до 2,2 % от БВП през 2025 г. и до 0,7 % до 2026 г. Следователно се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет да спадне под 3 % от БВП през 2024 г. и да остане под 3 % от БВП през периода на програмата. Според програмата за стабилност за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да намалее от 39,7 % в края на 2024 г. до 38,9 % в края на 2026 г.

| (28) | Данъчните приходи на Латвия като дял от БВП са значително под средните за Съюза. Това ограничава предоставянето на обществени услуги, по специално в областта на здравното обслужване и социалната закрила. Капиталът и имуществото се облагат с относително по-ниски ставки в сравнение със средните за Съюза, което дава потенциална възможност за увеличаване на данъчните приходи. Освен това Латвия събира относително ниски приходи от данъчно облагане на труда, въпреки относително високите данъчни ставки. Този факт сочи, че са необходими постоянни усилия, за да се подобри спазването на данъчното законодателство и за справяне със сивата икономика. Бедността и неравенството остават високи, по-специално поради ниските разходи за социална закрила. Пригодността на мрежата за социална сигурност се е подобрила, но рискът от бедност или социално изключване остава висок, по-специално сред най-уязвимите лица. Рискът от бедност или социално изключване в напреднала възраст е най-високият в Съюза (45,9 % в Латвия спрямо 19,5 % в Съюза през 2021 г.), като остава също много висок и за хората с увреждания (41,2 % в Латвия спрямо 29,7 % в Съюза през 2021 г.). Достъпът до социални услуги, основани на индивидуалните потребности, и тяхното качество продължават да представляват предизвикателство поради недостига на социални работници и голямото им натоварване, както и поради различията между общините. Системата за дългосрочни грижи е фрагментирана, като се отбелязва ограничен напредък в прехода от институционални грижи към домашни грижи и грижи в рамките на общността. Поради недостатъчно финансиране в дългосрочен план социалните жилища са с ограничена наличност и са незадоволителни. Публичните разходи за здравно обслужване като дял от БВП са ниски в сравнение със средните за Съюза, а в средносрочните бюджетни планове се предвижда те да бъдат намалени от 5,6 % от БВП през 2022 г. до 3,6 % през 2026 г. според програмата за стабилност за 2023 г. Тези стойности също са значително под равнището на публичното финансиране, необходимо за здравно обслужване до 2027 г., а именно 6 % от БВП, както е посочено в Насоките за политиката за обществено здраве за периода 2021—2027 г. Въпреки че това намаление се дължи главно на постепенното премахване на временните мерки за подкрепа във връзка с COVID-19, липсват и планове за устойчиво финансиране на здравното обслужване. Освен това Латвия е изправена пред недостиг на работна сила в здравния сектор, особено на медицинските сестри. В резултат на това навременният и равен достъп до здравно обслужване е ограничен. |
| --- | --- |

(28)

Данъчните приходи на Латвия като дял от БВП са значително под средните за Съюза. Това ограничава предоставянето на обществени услуги, по специално в областта на здравното обслужване и социалната закрила. Капиталът и имуществото се облагат с относително по-ниски ставки в сравнение със средните за Съюза, което дава потенциална възможност за увеличаване на данъчните приходи. Освен това Латвия събира относително ниски приходи от данъчно облагане на труда, въпреки относително високите данъчни ставки. Този факт сочи, че са необходими постоянни усилия, за да се подобри спазването на данъчното законодателство и за справяне със сивата икономика. Бедността и неравенството остават високи, по-специално поради ниските разходи за социална закрила. Пригодността на мрежата за социална сигурност се е подобрила, но рискът от бедност или социално изключване остава висок, по-специално сред най-уязвимите лица. Рискът от бедност или социално изключване в напреднала възраст е най-високият в Съюза (45,9 % в Латвия спрямо 19,5 % в Съюза през 2021 г.), като остава също много висок и за хората с увреждания (41,2 % в Латвия спрямо 29,7 % в Съюза през 2021 г.). Достъпът до социални услуги, основани на индивидуалните потребности, и тяхното качество продължават да представляват предизвикателство поради недостига на социални работници и голямото им натоварване, както и поради различията между общините. Системата за дългосрочни грижи е фрагментирана, като се отбелязва ограничен напредък в прехода от институционални грижи към домашни грижи и грижи в рамките на общността. Поради недостатъчно финансиране в дългосрочен план социалните жилища са с ограничена наличност и са незадоволителни. Публичните разходи за здравно обслужване като дял от БВП са ниски в сравнение със средните за Съюза, а в средносрочните бюджетни планове се предвижда те да бъдат намалени от 5,6 % от БВП през 2022 г. до 3,6 % през 2026 г. според програмата за стабилност за 2023 г. Тези стойности също са значително под равнището на публичното финансиране, необходимо за здравно обслужване до 2027 г., а именно 6 % от БВП, както е посочено в Насоките за политиката за обществено здраве за периода 2021—2027 г. Въпреки че това намаление се дължи главно на постепенното премахване на временните мерки за подкрепа във връзка с COVID-19, липсват и планове за устойчиво финансиране на здравното обслужване. Освен това Латвия е изправена пред недостиг на работна сила в здравния сектор, особено на медицинските сестри. В резултат на това навременният и равен достъп до здравно обслужване е ограничен.

| (29) | В съответствие с член 19, параграф 3, буква б) от Регламент (ЕС) 2021/241 и критерий 2.2 от приложение V към него планът за възстановяване и устойчивост включва широк набор от взаимно подсилващи се реформи и инвестиции, които трябва да бъдат изпълнени до 2026 г. Изпълнението на плана за възстановяване и устойчивост на Латвия е в напреднал стадий. Латвия представи едно искане за плащане, съответстващо на 9 ключови етапа и цели в плана, което доведе до плащане в размер на общо 201 милиона евро. В резултат на обективни обстоятелства, свързани с повишаването на цените на енергията и строителните материали и ограниченията във веригата на доставки поради агресивната война на Русия срещу Украйна, Латвия възнамерява да представи изменения на плана, както и да добави нова глава за REPowerEU за ускоряване на декарбонизацията на икономиката и намаляване на зависимостта от изкопаеми горива. Бързото включване на новата глава за REPowerEU в плана за възстановяване и устойчивост ще позволи да бъдат финансирани допълнителни реформи и инвестиции в подкрепа на стратегическите цели на Латвия в областта на енергетиката и екологичния преход. Системното и ефективно участие на местните и регионалните власти, социалните партньори и други съответни заинтересовани страни продължава да бъде важно за успешното изпълнение на плана за възстановяване и устойчивост, както и на други икономически политики и политики в областта на заетостта, които излизат извън рамките на този план, за да се гарантира широка ангажираност с цялостната програма на политиката. |
| --- | --- |

(29)

В съответствие с член 19, параграф 3, буква б) от Регламент (ЕС) 2021/241 и критерий 2.2 от приложение V към него планът за възстановяване и устойчивост включва широк набор от взаимно подсилващи се реформи и инвестиции, които трябва да бъдат изпълнени до 2026 г. Изпълнението на плана за възстановяване и устойчивост на Латвия е в напреднал стадий. Латвия представи едно искане за плащане, съответстващо на 9 ключови етапа и цели в плана, което доведе до плащане в размер на общо 201 милиона евро. В резултат на обективни обстоятелства, свързани с повишаването на цените на енергията и строителните материали и ограниченията във веригата на доставки поради агресивната война на Русия срещу Украйна, Латвия възнамерява да представи изменения на плана, както и да добави нова глава за REPowerEU за ускоряване на декарбонизацията на икономиката и намаляване на зависимостта от изкопаеми горива. Бързото включване на новата глава за REPowerEU в плана за възстановяване и устойчивост ще позволи да бъдат финансирани допълнителни реформи и инвестиции в подкрепа на стратегическите цели на Латвия в областта на енергетиката и екологичния преход. Системното и ефективно участие на местните и регионалните власти, социалните партньори и други съответни заинтересовани страни продължава да бъде важно за успешното изпълнение на плана за възстановяване и устойчивост, както и на други икономически политики и политики в областта на заетостта, които излизат извън рамките на този план, за да се гарантира широка ангажираност с цялостната програма на политиката.

| (30) | През 2022 г. Комисията одобри всички програмни документи на Латвия в областта на политиката на сближаване. Бързото изпълнение на програмите по линия на политиката на сближаване при взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост, включително главата за REPowerEU, е от ключово значение за постигане на екологичния и цифровия преход, повишаване на икономическата и социалната устойчивост и осигуряване на балансирано териториално развитие в Латвия. |
| --- | --- |

(30)

През 2022 г. Комисията одобри всички програмни документи на Латвия в областта на политиката на сближаване. Бързото изпълнение на програмите по линия на политиката на сближаване при взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост, включително главата за REPowerEU, е от ключово значение за постигане на екологичния и цифровия преход, повишаване на икономическата и социалната устойчивост и осигуряване на балансирано териториално развитие в Латвия.

| (31) | Освен икономическите и социалните предизвикателства, разгледани в плана за възстановяване и устойчивост и в програмите по линия на политиката на сближаване, Латвия е изправена пред предизвикателства, свързани с достъпа до финансиране, с енергията и екологичния преход. |
| --- | --- |

(31)

Освен икономическите и социалните предизвикателства, разгледани в плана за възстановяване и устойчивост и в програмите по линия на политиката на сближаване, Латвия е изправена пред предизвикателства, свързани с достъпа до финансиране, с енергията и екологичния преход.

| (32) | Кредитният поток в частния сектор възлиза на 1 % от БВП през 2021 г., което е значително под темпа на растеж на икономиката. Това води до допълнително намаляване на дълга на частния сектор, който е сред най-ниските в Съюза. Този слаб растеж на кредитите до известна степен отразява слабото търсене, но също така е повлиян от редица предизвикателства, свързани с предлагането. За малките и средните предприятия е особено трудно да получат кредит. Това отчасти се дължи на по-високия кредитен риск свързан с тях, но също така и на високата цена на кредита и бюрокрацията. Освен това ниската ликвидност на активите, предоставяни за обезпечение, прави особено трудно получаването на кредит извън региона на Рига. Това създава значителни пречки както за ипотечното кредитиране, така и за кредитирането на предприятията. Усилията на политиката бяха насочени главно към подпомагане на кредитирането чрез съчетаването му с публични безвъзмездни средства. Това обаче е свързано със значителни разходи за държавния бюджет и следователно не е устойчив начин за стимулиране на кредитирането. Облекчаването на ограниченията, свързани с предлагането на кредити, изисква общо подобряване на прозрачността и доверието в бизнес средата, включително намаляване на дела на сивата икономика. Освен това оптимизирането на производството по несъстоятелност, с цел да се постигне висок процент на преструктуриране на стопанската дейност и евентуално по-висок процент на събиране на вземанията по кредити, ще намали усещането за риск на банките и ще насърчи кредитирането. Целевите кредитни и гаранционни схеми могат да спомогнат за намаляване на ликвидните рискове, пред които са изправени банките, когато приемат обезпечения на относително неликвидни пазари. Схемите за публично кредитиране на стратегически важни инвестиционни области, като екологичния преход и регионалното развитие, могат да увеличат ефективната конкуренция на банковия пазар или да запълнят недостига на пазара, когато банковото финансиране е твърде скъпо или не е налично. Освен това публичните схеми за гарантиране и отпускане на заеми предлагат много по-ефективен от гледна точка на разходите начин за подпомагане на частните заеми в сравнение със схемите за отпускане на безвъзмездни средства. Освен пречките пред банковото финансиране латвийският пазар за алтернативни източници на финансиране не е достатъчно развит и има потенциал да подобри достъпа на предприятията до финансиране. |
| --- | --- |

(32)

Кредитният поток в частния сектор възлиза на 1 % от БВП през 2021 г., което е значително под темпа на растеж на икономиката. Това води до допълнително намаляване на дълга на частния сектор, който е сред най-ниските в Съюза. Този слаб растеж на кредитите до известна степен отразява слабото търсене, но също така е повлиян от редица предизвикателства, свързани с предлагането. За малките и средните предприятия е особено трудно да получат кредит. Това отчасти се дължи на по-високия кредитен риск свързан с тях, но също така и на високата цена на кредита и бюрокрацията. Освен това ниската ликвидност на активите, предоставяни за обезпечение, прави особено трудно получаването на кредит извън региона на Рига. Това създава значителни пречки както за ипотечното кредитиране, така и за кредитирането на предприятията. Усилията на политиката бяха насочени главно към подпомагане на кредитирането чрез съчетаването му с публични безвъзмездни средства. Това обаче е свързано със значителни разходи за държавния бюджет и следователно не е устойчив начин за стимулиране на кредитирането. Облекчаването на ограниченията, свързани с предлагането на кредити, изисква общо подобряване на прозрачността и доверието в бизнес средата, включително намаляване на дела на сивата икономика. Освен това оптимизирането на производството по несъстоятелност, с цел да се постигне висок процент на преструктуриране на стопанската дейност и евентуално по-висок процент на събиране на вземанията по кредити, ще намали усещането за риск на банките и ще насърчи кредитирането. Целевите кредитни и гаранционни схеми могат да спомогнат за намаляване на ликвидните рискове, пред които са изправени банките, когато приемат обезпечения на относително неликвидни пазари. Схемите за публично кредитиране на стратегически важни инвестиционни области, като екологичния преход и регионалното развитие, могат да увеличат ефективната конкуренция на банковия пазар или да запълнят недостига на пазара, когато банковото финансиране е твърде скъпо или не е налично. Освен това публичните схеми за гарантиране и отпускане на заеми предлагат много по-ефективен от гледна точка на разходите начин за подпомагане на частните заеми в сравнение със схемите за отпускане на безвъзмездни средства. Освен пречките пред банковото финансиране латвийският пазар за алтернативни източници на финансиране не е достатъчно развит и има потенциал да подобри достъпа на предприятията до финансиране.

| (33) | Латвия гарантира своята независимост от руски газ след решението на Парламента през юли 2022 г. държавата да спре да купува руски природен газ от 1 януари 2023 г. Местните доставчици на газ успяха да намерят алтернативни източници на природен газ благодарение на вноса на втечнен природен газ (ВПГ) от терминала за ВПГ в Клайпеда, Литва и новия терминал за ВПГ в Инку, Финландия. Настоящата ситуация показа необходимостта да се ускори бавното внедряване на инсталации за производство на електроенергия от възобновяеми енергийни източници. Латвия има един от най-високите дялове на енергия от възобновяеми източници в Съюза, въпреки че този дял намалява в периода от 2020 г. до 2021 г. За Латвия ще бъде от полза да увеличи усилията за усвояване на вятърна и слънчева енергия, което в дългосрочен план е най-жизнеспособното решение за увеличаване на дела на енергията от възобновяеми източници. В плана за възстановяване и устойчивост на Латвия вече са включени мерки за премахване на регулаторните бариери пред производството на вятърна енергия на сушата. Може обаче да се положат допълнителни усилия, за да се ускори внедряването на възобновяемите източници за производство на електрическа енергия, отопление и охлаждане. Това ще включва модернизиране на мрежата за пренос на електроенергия, насърчаване на децентрализирано производство на електроенергия от възобновяеми източници, гъвкавост на електроенергийната система (реакция на потреблението и съхранение), по-нататъшно подобряване на процедурите за издаване на разрешителни и разработване на правна рамка и стимули за насърчаване на енергийните общности. Завършването на синхронизацията на електроенергийната мрежа на Латвия с тази на Съюза ще добави капацитет за пренос, така че все по-голям дял от възобновяеми източници в морето и на сушата да бъдат интегрирани в електроенергийната мрежа. Латвийската електроенергийна мрежа, подобно на тази на други балтийски държави членки, остава изложена на риск, тъй като е синхронизирана с електроенергийната мрежа BRELL (Беларус, Русия, Естония, Литва и Латвия). Регионалната синхронизация на електроенергийната мрежа с останалата част от Съюза напредва, но е необходимо да бъде завършена. За тази цел е необходимо сътрудничество с Естония и Литва. Потреблението на природен газ в Латвия намаля с 30 % през периода между август 2022 г. и март 2023 г. в сравнение със средното потребление на газ за същия период през предходните пет години — това надхвърля целта за намаляване от 15 %. Латвия може да продължи да полага усилия за временно намаляване на търсенето на газ до 31 март 2024 г. в съответствие с Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета (16). |
| --- | --- |

(33)

Латвия гарантира своята независимост от руски газ след решението на Парламента през юли 2022 г. държавата да спре да купува руски природен газ от 1 януари 2023 г. Местните доставчици на газ успяха да намерят алтернативни източници на природен газ благодарение на вноса на втечнен природен газ (ВПГ) от терминала за ВПГ в Клайпеда, Литва и новия терминал за ВПГ в Инку, Финландия. Настоящата ситуация показа необходимостта да се ускори бавното внедряване на инсталации за производство на електроенергия от възобновяеми енергийни източници. Латвия има един от най-високите дялове на енергия от възобновяеми източници в Съюза, въпреки че този дял намалява в периода от 2020 г. до 2021 г. За Латвия ще бъде от полза да увеличи усилията за усвояване на вятърна и слънчева енергия, което в дългосрочен план е най-жизнеспособното решение за увеличаване на дела на енергията от възобновяеми източници. В плана за възстановяване и устойчивост на Латвия вече са включени мерки за премахване на регулаторните бариери пред производството на вятърна енергия на сушата. Може обаче да се положат допълнителни усилия, за да се ускори внедряването на възобновяемите източници за производство на електрическа енергия, отопление и охлаждане. Това ще включва модернизиране на мрежата за пренос на електроенергия, насърчаване на децентрализирано производство на електроенергия от възобновяеми източници, гъвкавост на електроенергийната система (реакция на потреблението и съхранение), по-нататъшно подобряване на процедурите за издаване на разрешителни и разработване на правна рамка и стимули за насърчаване на енергийните общности. Завършването на синхронизацията на електроенергийната мрежа на Латвия с тази на Съюза ще добави капацитет за пренос, така че все по-голям дял от възобновяеми източници в морето и на сушата да бъдат интегрирани в електроенергийната мрежа. Латвийската електроенергийна мрежа, подобно на тази на други балтийски държави членки, остава изложена на риск, тъй като е синхронизирана с електроенергийната мрежа BRELL (Беларус, Русия, Естония, Литва и Латвия). Регионалната синхронизация на електроенергийната мрежа с останалата част от Съюза напредва, но е необходимо да бъде завършена. За тази цел е необходимо сътрудничество с Естония и Литва. Потреблението на природен газ в Латвия намаля с 30 % през периода между август 2022 г. и март 2023 г. в сравнение със средното потребление на газ за същия период през предходните пет години — това надхвърля целта за намаляване от 15 %. Латвия може да продължи да полага усилия за временно намаляване на търсенето на газ до 31 март 2024 г. в съответствие с Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета (16).

| (34) | Латвия следва да ускори усилията си за разширяване на мерките за енергийна ефективност, за да декарбонизира своя сграден фонд, както и транспорта и промишлеността, и да въведе нови мерки за финансиране и подкрепа, за да постигне целите за обновяване, заложени в дългосрочната стратегия за обновяване. |
| --- | --- |

(34)

Латвия следва да ускори усилията си за разширяване на мерките за енергийна ефективност, за да декарбонизира своя сграден фонд, както и транспорта и промишлеността, и да въведе нови мерки за финансиране и подкрепа, за да постигне целите за обновяване, заложени в дългосрочната стратегия за обновяване.

| (35) | Недостигът на работна ръка и умения в сектори и професии, които са от ключово значение за екологичния преход, в това число производство, внедряване и поддръжка на технологии с нулеви нетни емисии, създава пречки пред прехода към икономика с нулеви нетни емисии. Висококачествените системи за образование и обучение, които отговарят на променящите се нужди на пазара на труда, и целенасочените мерки за повишаване на квалификацията и за преквалификация са от ключово значение за намаляване на недостига на умения и насърчаване на приобщаването и пренасочването на работната сила. За да се отключи неоползотвореното предлагане на работна ръка, тези мерки трябва да бъдат достъпни, по-специално за физическите лица и в секторите и регионите, които са най-силно засегнати от екологичния преход. През 2022 г. Латвия отчете недостиг на работна ръка при 25 от 436 професии, изискващи специфични умения или познания за екологичния преход, включително електротехници и машинни инженери. Недостигът на работна ръка беше отчетен като фактор, ограничаващ производството в промишлеността и строителството. |
| --- | --- |

(35)

Недостигът на работна ръка и умения в сектори и професии, които са от ключово значение за екологичния преход, в това число производство, внедряване и поддръжка на технологии с нулеви нетни емисии, създава пречки пред прехода към икономика с нулеви нетни емисии. Висококачествените системи за образование и обучение, които отговарят на променящите се нужди на пазара на труда, и целенасочените мерки за повишаване на квалификацията и за преквалификация са от ключово значение за намаляване на недостига на умения и насърчаване на приобщаването и пренасочването на работната сила. За да се отключи неоползотвореното предлагане на работна ръка, тези мерки трябва да бъдат достъпни, по-специално за физическите лица и в секторите и регионите, които са най-силно засегнати от екологичния преход. През 2022 г. Латвия отчете недостиг на работна ръка при 25 от 436 професии, изискващи специфични умения или познания за екологичния преход, включително електротехници и машинни инженери. Недостигът на работна ръка беше отчетен като фактор, ограничаващ производството в промишлеността и строителството.

| (36) | С оглед на оценката на Комисията Съветът разгледа програмата за стабилност за 2023 г., като становището му (17) е изразено в препоръка 1. |
| --- | --- |

(36)

С оглед на оценката на Комисията Съветът разгледа програмата за стабилност за 2023 г., като становището му (17) е изразено в препоръка 1.

| (37) | С оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките на държавите членки от еврозоната и колективния им принос за функционирането на Икономическия и паричен съюз, Съветът препоръча на държавите членки от еврозоната да предприемат действия, включително чрез своите планове за възстановяване и устойчивост, за i) запазване на устойчивостта на обслужването на дълга и въздържане от широка подкрепа за съвкупното търсене през 2023 г., по-добро насочване на фискалните мерки, предприети за смекчаване на въздействието на високите цени на енергията, и обмисляне на подходящи начини за прекратяване на подкрепата при намаляване на натиска върху цените на енергията; ii) поддържане на високо равнище на публичните инвестиции и насърчаване на частните инвестиции в подкрепа на екологичния и цифровия преход; iii) подкрепа за промените в заплащането, които смекчават загубата на покупателна способност, като същевременно се ограничават вторичните ефекти върху инфлацията, допълнително подобряване на активните политики по заетостта и преодоляване на недостига на умения; iv) подобряване на бизнес средата и гарантиране, че енергийната подкрепа за дружествата е икономически ефективна, временна и насочена към жизнеспособни предприятия и запазва стимулите за екологичния преход; и v) запазване на макрофинансовата стабилност и наблюдение на рисковете, като същевременно продължава работата по завършването на банковия съюз. За Латвия препоръки 1, 2, 3 и 4 допринасят за изпълнението на първата, втората, третата и четвъртата препоръка, изложени в Препоръката от 2023 г. относно еврозоната, |
| --- | --- |

(37)

С оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките на държавите членки от еврозоната и колективния им принос за функционирането на Икономическия и паричен съюз, Съветът препоръча на държавите членки от еврозоната да предприемат действия, включително чрез своите планове за възстановяване и устойчивост, за i) запазване на устойчивостта на обслужването на дълга и въздържане от широка подкрепа за съвкупното търсене през 2023 г., по-добро насочване на фискалните мерки, предприети за смекчаване на въздействието на високите цени на енергията, и обмисляне на подходящи начини за прекратяване на подкрепата при намаляване на натиска върху цените на енергията; ii) поддържане на високо равнище на публичните инвестиции и насърчаване на частните инвестиции в подкрепа на екологичния и цифровия преход; iii) подкрепа за промените в заплащането, които смекчават загубата на покупателна способност, като същевременно се ограничават вторичните ефекти върху инфлацията, допълнително подобряване на активните политики по заетостта и преодоляване на недостига на умения; iv) подобряване на бизнес средата и гарантиране, че енергийната подкрепа за дружествата е икономически ефективна, временна и насочена към жизнеспособни предприятия и запазва стимулите за екологичния преход; и v) запазване на макрофинансовата стабилност и наблюдение на рисковете, като същевременно продължава работата по завършването на банковия съюз. За Латвия препоръки 1, 2, 3 и 4 допринасят за изпълнението на първата, втората, третата и четвъртата препоръка, изложени в Препоръката от 2023 г. относно еврозоната,

ПРЕПОРЪЧВА на Латвия да предприеме през 2023 г. и 2024 г. следните действия:

1.

Да осигури разумна фискална политика, по-специално като ограничи номиналното увеличение на финансираните на национално равнище нетни първични разходи през 2024 г. до не повече от 3,0 % (18).

Да запази финансираните на национално равнище публични инвестиции и да гарантира, че безвъзмездните средства по Механизма и другите фондове на Съюза се усвояват ефективно, по-специално с цел насърчаване на екологичния и цифровия преход.

За периода след 2024 г. — да продължи да следва средносрочна фискална стратегия за постепенна и устойчива консолидация, съчетана с инвестиции и реформи, водещи до по-висок устойчив растеж, с цел постигане на разумна средносрочна фискална позиция.

Да разшири данъчното облагане, включително на имуществото и капитала, и да увеличи адекватността на здравното обслужване и социалната закрила.

2.

Да продължи стабилното изпълнение на своя план за възстановяване и устойчивост и да завърши бързо главата за REPowerEU с цел своевременно започване на изпълнението ѝ. Да пристъпи към бързо изпълнение на програмите по линия на политиката на сближаване при тясно взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост.

3.

Да подобри достъпа до финансиране за малките и средните предприятия чрез публично кредитиране и гаранционни схеми, насочени към улесняване на инвестициите от стратегическо значение, по-специално в областта на екологичния преход и регионалното развитие.

4.

Да намали цялостната зависимост от изкопаемите горива чрез ускоряване на внедряването на енергия от възобновяеми източници, по-специално вятърна енергия на сушата и в морето и слънчева енергия, и укрепване на мерките за енергийна ефективност, напр. чрез нови мерки за финансиране и подкрепа за постигане на целите, заложени в дългосрочната стратегия за обновяване. Да осигури достатъчен капацитет на междусистемните електропреносни връзки, за да се повиши сигурността на енергийните доставки и да продължи синхронизацията с електроенергийната мрежа на Съюза. Да увеличи усилията на политиката, насочени към предоставянето и придобиването на уменията и компетентностите, необходими за екологичния преход.

Съставено в Брюксел на 14 юли 2023 година.

За Съвета

Председател

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

2

(3)  Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета от 12 февруари 2021 г. за създаване на Механизъм за възстановяване и устойчивост (ОВ L 57, 18.2.2021 г., стр. 17).

3

(4)  Препоръка на Съвета от 16 май 2023 г. относно икономическата политика на еврозоната (ОВ C 180, 23.5.2023 г., стр. 1).

4

(5)  Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета от 27 февруари 2023 г. за изменение на Регламент (ЕС) 2021/241 във връзка с главите за REPowerEU в плановете за възстановяване и устойчивост и за изменение на регламенти (ЕС) No 1303/2013, (ЕС) 2021/1060 и (ЕС) 2021/1755 и Директива 2003/87/ЕО (ОВ L 63, 28.2.2023 г., стр. 1).

5

(6)  ST 10157/2021 INIT; ST 10157/2021 ADD 1; ST 10157/2021 ADD 1 COR 1.

6

(7)  Препоръка на Съвета от 18 юни 2021 г., съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност за 2021 г. на Латвия (ОВ C 304, 29.7.2021 г., стр. 63).

7

(8)  Фискалната позиция се измерва с промяната в първичните разходи (без дискреционните мерки по отношение на приходите), като се изключват временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, но се включват разходите, финансирани с безвъзмездна подкрепа (безвъзмездни средства) по Механизма и с други фондове на Съюза — спрямо средносрочния потенциален растеж. За повече подробности вж. каре 1 във фискалните статистически таблици.

8

(9)  Този рестриктивен принос се дължи по-специално на по-ниските разходи за инвестиционни проекти, съфинансирани от фондове на Съюза, което също засегна развитието на националното съфинансиране (по-специално на равнището на местното самоуправление), както и на прехвърлянето на военно оборудване в Украйна, което се осчетоводява като отрицателно бруто образуване на основен капитал, компенсирано от капиталов трансфер.

9

В същото време другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, осигуриха експанзионистичен принос от 1,7 процентни пункта от БВП. Увеличението на другите капиталови разходи до голяма степен се обяснява с два фактора — създаването на запаси от природен газ за сигурността на националните енергийни доставки и прехвърлянето на военно оборудване в Украйна.

(10)  Тази стойност представлява равнището на годишните бюджетни разходи за тези мерки, включително текущите приходи и разходи, както и когато е уместно — мерките за капиталови разходи.

10

(11)  Препоръка на Съвета от 12 юли 2022 г. относно националната програма за реформи на Латвия за 2022 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Латвия за 2022 г. (ОВ С 334, 1.9.2022 г., стр. 112).

11

(12)  Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. средносрочният (среден за 10 години) потенциален растеж на производството на Латвия, който се използва за измерване на фискалната позиция, се оценява на 11,5 % в номинално изражение.

12

(13)  Очаква се другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, да осигурят рестриктивен принос от 1,7 процентни пункта от БВП поради факта, че в прогнозата на Комисията за 2023 г. не е включено създаване на запаси от природен газ за сигурност на енергийните доставки и предоставяне на военна помощ за Украйна.

13

(14)  Член 5 от Регламент (ЕО) No 1466/97 също така изисква корекция от над 0,5 % от БВП за държавите членки с държавен дълг, надвишаващ 60 % от БВП, или с по-ясно изразени рискове за устойчивостта на обслужването на дълга.

14

(15)  Нетните първични разходи се определят като разходите, финансирани на национално равнище, след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите и като се изключат разходите за лихви и разходите за циклична безработица.

15

(16)  Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета от 5 август 2022 г. относно координирани мерки за намаляване на търсенето на газ (ОВ L 206, 8.8.2022 г., стр. 1).

16

(17)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

17

(18)  Което се очаква да съответства на годишно подобрение на структурното бюджетно салдо от поне 0,5 % от БВП за 2024 г., както е посочено в съображение 24.

18

---

| 1.9.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 312/135 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 312/135

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 14 юли 2023 година

относно националната програма за реформи на Литва за 2023 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Литва за 2023 г.

(2023/C 312/15)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,

като взе предвид Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета (3), с който бе създаден Механизмът за възстановяване и устойчивост („Механизмът“), влезе в сила на 19 февруари 2021 г. По Механизма се предоставя финансова подкрепа на държавите членки за осъществяването на реформи и инвестиции, водещи до фискален стимул, финансиран от Съюза. В съответствие с приоритетите на европейския семестър Механизмът допринася за икономическото и приобщаващото възстановяване и за осъществяването на устойчиви и стимулиращи растежа реформи и инвестиции, по-специално реформи и инвестиции за насърчаване на екологичния и цифровия преход и за укрепване на устойчивостта на икономиките на държавите членки. Механизмът също така спомага за укрепването на публичните финанси и стимулира растежа и създаването на работни места в средносрочен и дългосрочен план, подобрява териториалното сближаване в рамките на Съюза и подкрепя непрекъснатото прилагане на Европейския стълб на социалните права. Максималното финансово участие за държава членка в рамките на Механизма беше актуализирано на 30 юни 2022 г. в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕС) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета (3), с който бе създаден Механизмът за възстановяване и устойчивост („Механизмът“), влезе в сила на 19 февруари 2021 г. По Механизма се предоставя финансова подкрепа на държавите членки за осъществяването на реформи и инвестиции, водещи до фискален стимул, финансиран от Съюза. В съответствие с приоритетите на европейския семестър Механизмът допринася за икономическото и приобщаващото възстановяване и за осъществяването на устойчиви и стимулиращи растежа реформи и инвестиции, по-специално реформи и инвестиции за насърчаване на екологичния и цифровия преход и за укрепване на устойчивостта на икономиките на държавите членки. Механизмът също така спомага за укрепването на публичните финанси и стимулира растежа и създаването на работни места в средносрочен и дългосрочен план, подобрява териториалното сближаване в рамките на Съюза и подкрепя непрекъснатото прилагане на Европейския стълб на социалните права. Максималното финансово участие за държава членка в рамките на Механизма беше актуализирано на 30 юни 2022 г. в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕС) 2021/241.

| (2) | На 22 ноември 2022 г. Комисията прие годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2023 г. На 23 март 2023 г. Европейският съвет одобри приоритетите на годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., които са съсредоточени около четирите измерения на конкурентоспособната устойчивост. На 22 ноември 2022 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие и доклада за механизма за предупреждение за 2023 г., в който посочи Естония като една от държавите членки, които може да бъдат засегнати или за които може да съществува риск да бъдат засегнати от дисбаланси, и за които ще е необходим задълбочен преглед. На същата дата Комисията прие и становище относно проекта на бюджетен план за 2023 г. на Литва. Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната и предложение за съвместния доклад за заетостта за 2023 г., в който се анализира прилагането на насоките за заетостта и принципите на Европейския стълб на социалните права. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната (4) („Препоръка от 2023 г. относно еврозоната“) на 16 май 2023 г. и съвместния доклад за заетостта на 13 март 2023 г. |
| --- | --- |

(2)

На 22 ноември 2022 г. Комисията прие годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2023 г. На 23 март 2023 г. Европейският съвет одобри приоритетите на годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., които са съсредоточени около четирите измерения на конкурентоспособната устойчивост. На 22 ноември 2022 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие и доклада за механизма за предупреждение за 2023 г., в който посочи Естония като една от държавите членки, които може да бъдат засегнати или за които може да съществува риск да бъдат засегнати от дисбаланси, и за които ще е необходим задълбочен преглед. На същата дата Комисията прие и становище относно проекта на бюджетен план за 2023 г. на Литва. Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната и предложение за съвместния доклад за заетостта за 2023 г., в който се анализира прилагането на насоките за заетостта и принципите на Европейския стълб на социалните права. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната (4) („Препоръка от 2023 г. относно еврозоната“) на 16 май 2023 г. и съвместния доклад за заетостта на 13 март 2023 г.

| (3) | Въпреки че икономиките на Съюза показват забележителна устойчивост, геополитическият контекст продължава да оказва отрицателно въздействие. Като застава твърдо зад Украйна, Съюзът насочва своята програма за икономическа и социална политика към намаляване на отрицателното въздействие от енергийните сътресения върху уязвимите домакинства и предприятия в краткосрочен план и към запазване на усилията за осъществяване на екологичния и цифровия преход, подкрепа за устойчив и приобщаващ растеж, запазване на макроикономическата стабилност и повишаване на устойчивостта в средносрочен план. Той също така поставя особен акцент върху повишаването на конкурентоспособността и производителността на Съюза. |
| --- | --- |

(3)

Въпреки че икономиките на Съюза показват забележителна устойчивост, геополитическият контекст продължава да оказва отрицателно въздействие. Като застава твърдо зад Украйна, Съюзът насочва своята програма за икономическа и социална политика към намаляване на отрицателното въздействие от енергийните сътресения върху уязвимите домакинства и предприятия в краткосрочен план и към запазване на усилията за осъществяване на екологичния и цифровия преход, подкрепа за устойчив и приобщаващ растеж, запазване на макроикономическата стабилност и повишаване на устойчивостта в средносрочен план. Той също така поставя особен акцент върху повишаването на конкурентоспособността и производителността на Съюза.

| (4) | На 1 февруари 2023 г. Комисията публикува съобщение, озаглавено „Промишлен план на Зеления пакт за ерата на нулеви нетни емисии“ („промишлен план на Зеления пакт“). Целта на промишления план на Зеления пакт е засилване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии и подпомагане на бързия преход към неутралност по отношение на климата. Планът допълва текущите усилия в рамките на Европейския зелен пакт и REPowerEU. Той има за цел и да се осигури по-благоприятна среда за увеличаване на производствения капацитет на Съюза за технологиите и продуктите с нулеви нетни емисии, необходими за постигане на амбициозните цели на Съюза в областта на климата, и да се гарантира достъп до съответните суровини от критично значение, включително чрез диверсифициране на източниците, правилно използване на геоложките ресурси в държавите членки и максимално увеличаване на рециклирането на суровини. Промишленият план на Зеления пакт се основава на четири стълба: предвидима и опростена регулаторна среда, по-бърз достъп до финансиране, повишаване на уменията и отворена търговия за устойчиви вериги на доставки. На 16 март 2023 г. Комисията публикува ново съобщение, озаглавено „Дългосрочна конкурентоспособност на ЕС: перспективи след 2030 г.“, структурирано около девет взаимно подсилващи се движещи сили с цел да се работи за стимулираща растежа регулаторна рамка. В него се определят приоритети на политиката, насочени към активно осигуряване на структурни подобрения, добре насочени инвестиции и регулаторни мерки за дългосрочната конкурентоспособност на Съюза и неговите държави членки. Препоръките по-долу спомагат за изпълнението на тези приоритети. |
| --- | --- |

(4)

На 1 февруари 2023 г. Комисията публикува съобщение, озаглавено „Промишлен план на Зеления пакт за ерата на нулеви нетни емисии“ („промишлен план на Зеления пакт“). Целта на промишления план на Зеления пакт е засилване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии и подпомагане на бързия преход към неутралност по отношение на климата. Планът допълва текущите усилия в рамките на Европейския зелен пакт и REPowerEU. Той има за цел и да се осигури по-благоприятна среда за увеличаване на производствения капацитет на Съюза за технологиите и продуктите с нулеви нетни емисии, необходими за постигане на амбициозните цели на Съюза в областта на климата, и да се гарантира достъп до съответните суровини от критично значение, включително чрез диверсифициране на източниците, правилно използване на геоложките ресурси в държавите членки и максимално увеличаване на рециклирането на суровини. Промишленият план на Зеления пакт се основава на четири стълба: предвидима и опростена регулаторна среда, по-бърз достъп до финансиране, повишаване на уменията и отворена търговия за устойчиви вериги на доставки. На 16 март 2023 г. Комисията публикува ново съобщение, озаглавено „Дългосрочна конкурентоспособност на ЕС: перспективи след 2030 г.“, структурирано около девет взаимно подсилващи се движещи сили с цел да се работи за стимулираща растежа регулаторна рамка. В него се определят приоритети на политиката, насочени към активно осигуряване на структурни подобрения, добре насочени инвестиции и регулаторни мерки за дългосрочната конкурентоспособност на Съюза и неговите държави членки. Препоръките по-долу спомагат за изпълнението на тези приоритети.

| (5) | През 2023 г. европейският семестър за координация на икономическите политики продължава да се развива в съответствие с прилагането на Механизма. Пълното изпълнение на плановете за възстановяване и устойчивост продължава да е от съществено значение за изпълнението на приоритетите на политиката в рамките на европейския семестър, тъй като плановете обхващат всички или значителна част от съответните специфични за всяка държава препоръки, отправени през последните години. Специфичните за всяка държава препоръки за 2019 г., 2020 г. и 2022 г. продължават да бъдат еднакво актуални за плановете за възстановяване и устойчивост, преразгледани, актуализирани или изменени в съответствие с членове 14, 18 и 21 от Регламент (ЕС) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

През 2023 г. европейският семестър за координация на икономическите политики продължава да се развива в съответствие с прилагането на Механизма. Пълното изпълнение на плановете за възстановяване и устойчивост продължава да е от съществено значение за изпълнението на приоритетите на политиката в рамките на европейския семестър, тъй като плановете обхващат всички или значителна част от съответните специфични за всяка държава препоръки, отправени през последните години. Специфичните за всяка държава препоръки за 2019 г., 2020 г. и 2022 г. продължават да бъдат еднакво актуални за плановете за възстановяване и устойчивост, преразгледани, актуализирани или изменени в съответствие с членове 14, 18 и 21 от Регламент (ЕС) 2021/241.

| (6) | Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета (5) („Регламентът REPowerEU“), приет на 27 февруари 2023 г., има за цел бързото премахване на зависимостта на Съюза от вноса на руски изкопаеми горива. Това ще допринесе за енергийната сигурност и диверсификацията на енергийните доставки на Съюза, като същевременно ще увеличи използването на възобновяеми енергийни източници, капацитета за съхранение на енергия и енергийната ефективност. Регламентът REPowerEU дава възможност на държавите членки да добавят нова глава за REPowerEU към своите национални планове за възстановяване и устойчивост, за да финансират ключови реформи и инвестиции, които ще спомогнат за постигането на целите на REPowerEU. Тези реформи и инвестиции също така ще спомогнат за повишаване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии, както е посочено в промишления план на Зеления пакт, и за изпълнение на свързаните с енергетиката специфични за всяка държава препоръки, отправени към държавите членки през 2022 г. и когато е приложимо, през 2023 г. С Регламента REPowerEU се въвежда нова категория безвъзмездна финансова подкрепа, която се предоставя на държавите членки за финансиране на нови свързани с енергетиката реформи и инвестиции в рамките на техните планове за възстановяване и устойчивост. |
| --- | --- |

(6)

Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета (5) („Регламентът REPowerEU“), приет на 27 февруари 2023 г., има за цел бързото премахване на зависимостта на Съюза от вноса на руски изкопаеми горива. Това ще допринесе за енергийната сигурност и диверсификацията на енергийните доставки на Съюза, като същевременно ще увеличи използването на възобновяеми енергийни източници, капацитета за съхранение на енергия и енергийната ефективност. Регламентът REPowerEU дава възможност на държавите членки да добавят нова глава за REPowerEU към своите национални планове за възстановяване и устойчивост, за да финансират ключови реформи и инвестиции, които ще спомогнат за постигането на целите на REPowerEU. Тези реформи и инвестиции също така ще спомогнат за повишаване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии, както е посочено в промишления план на Зеления пакт, и за изпълнение на свързаните с енергетиката специфични за всяка държава препоръки, отправени към държавите членки през 2022 г. и когато е приложимо, през 2023 г. С Регламента REPowerEU се въвежда нова категория безвъзмездна финансова подкрепа, която се предоставя на държавите членки за финансиране на нови свързани с енергетиката реформи и инвестиции в рамките на техните планове за възстановяване и устойчивост.

| (7) | На 8 март 2023 г. Комисията прие съобщение, в което се предоставят насоки за фискалната политика за 2024 г. („съобщението от 8 март 2023 г.“). То има за цел да подпомогне изготвянето на програмите за стабилност и конвергенция на държавите членки и по този начин да се засили координацията на политиките. Комисията припомни, че общата клауза за дерогация от Пакта за стабилност и растеж ще бъде дезактивирана в края на 2023 г. Тя призова за фискални политики през периода 2023—2024 г., които осигуряват средносрочна устойчивост на обслужването на дълга и повишават потенциалния растеж по устойчив начин, и прикани държавите членки да определят в своите програми за стабилност и конвергенция за 2023 г. начина, по който фискалните им планове ще осигурят спазването на референтната стойност по Договора от 3 % от брутния вътрешен продукт (БВП), както и реалистичното и непрекъснато намаляване на дълга или запазването на благоразумно равнище на дълга в средносрочен план. Комисията прикани държавите членки също така постепенно да премахнат националните фискални мерки, въведени за защита на домакинствата и предприятията от енергийния ценови шок, като се започне с тези с най-слаба насоченост. Тя посочи, че ако мерките за подкрепа трябва да бъдат удължени поради подновен натиск върху цените на енергията, държавите членки следва да насочат много по-добре тези мерки към уязвимите домакинства и предприятия. Комисията заяви, че фискалните препоръки ще бъдат количествено определени и диференцирани. Освен това, както се предлага в съобщението на Комисията от 9 ноември 2022 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС, фискалните препоръки ще бъдат формулирани въз основа на нетните първични разходи. Комисията препоръча всички държави членки да продължат да защитават инвестициите, финансирани на национално равнище, и да гарантират ефективното използване на средствата по линия на Механизма и други фондове на Съюза, по-специално с оглед на екологичния и цифровия преход и целите по отношение на устойчивостта. Комисията посочи, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. в съответствие с действащите правни разпоредби. |
| --- | --- |

(7)

На 8 март 2023 г. Комисията прие съобщение, в което се предоставят насоки за фискалната политика за 2024 г. („съобщението от 8 март 2023 г.“). То има за цел да подпомогне изготвянето на програмите за стабилност и конвергенция на държавите членки и по този начин да се засили координацията на политиките. Комисията припомни, че общата клауза за дерогация от Пакта за стабилност и растеж ще бъде дезактивирана в края на 2023 г. Тя призова за фискални политики през периода 2023—2024 г., които осигуряват средносрочна устойчивост на обслужването на дълга и повишават потенциалния растеж по устойчив начин, и прикани държавите членки да определят в своите програми за стабилност и конвергенция за 2023 г. начина, по който фискалните им планове ще осигурят спазването на референтната стойност по Договора от 3 % от брутния вътрешен продукт (БВП), както и реалистичното и непрекъснато намаляване на дълга или запазването на благоразумно равнище на дълга в средносрочен план. Комисията прикани държавите членки също така постепенно да премахнат националните фискални мерки, въведени за защита на домакинствата и предприятията от енергийния ценови шок, като се започне с тези с най-слаба насоченост. Тя посочи, че ако мерките за подкрепа трябва да бъдат удължени поради подновен натиск върху цените на енергията, държавите членки следва да насочат много по-добре тези мерки към уязвимите домакинства и предприятия. Комисията заяви, че фискалните препоръки ще бъдат количествено определени и диференцирани. Освен това, както се предлага в съобщението на Комисията от 9 ноември 2022 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС, фискалните препоръки ще бъдат формулирани въз основа на нетните първични разходи. Комисията препоръча всички държави членки да продължат да защитават инвестициите, финансирани на национално равнище, и да гарантират ефективното използване на средствата по линия на Механизма и други фондове на Съюза, по-специално с оглед на екологичния и цифровия преход и целите по отношение на устойчивостта. Комисията посочи, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. в съответствие с действащите правни разпоредби.

| (8) | На 26 април 2023 г. Комисията представи законодателни предложения за извършване на цялостна реформа на правилата на Съюза за икономическо управление. Основната цел на предложенията е да се засили устойчивостта на обслужването на публичния дълг и да се насърчи устойчивият и приобщаващ растеж във всички държави членки чрез реформи и инвестиции. Предложенията на Комисията са насочени към подобряване на националната ангажираност, опростяване на рамката и преминаване към по-голям средносрочен фокус в съчетание с ефективно и по-последователно правоприлагане. Съгласно заключенията на Съвета от 14 март 2023 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС целта е законодателната работа да приключи през 2023 г. |
| --- | --- |

(8)

На 26 април 2023 г. Комисията представи законодателни предложения за извършване на цялостна реформа на правилата на Съюза за икономическо управление. Основната цел на предложенията е да се засили устойчивостта на обслужването на публичния дълг и да се насърчи устойчивият и приобщаващ растеж във всички държави членки чрез реформи и инвестиции. Предложенията на Комисията са насочени към подобряване на националната ангажираност, опростяване на рамката и преминаване към по-голям средносрочен фокус в съчетание с ефективно и по-последователно правоприлагане. Съгласно заключенията на Съвета от 14 март 2023 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС целта е законодателната работа да приключи през 2023 г.

| (9) | На 14 май 2021 г. Литва представи на Комисията своя национален план за възстановяване и устойчивост в съответствие с член 18, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2021/241. Съгласно член 19 от Регламент (ЕС) 2021/241 Комисията оцени целесъобразността, ефективността, ефикасността и съгласуваността на плана за възстановяване и устойчивост в съответствие с насоките за оценка, съдържащи се в приложение V към посочения регламент. На 20 юли 2021 г. Съветът прие своето решение за изпълнение за одобряване на оценката на плана за възстановяване и устойчивост на Литва (6). Отпускането на траншовете зависи от приемането на решение на Комисията в съответствие с член 24, параграф 5 от Регламент (ЕС) 2021/241, в което се посочва, че Литва е изпълнила задоволително съответните ключови етапи и цели, определени в решението за изпълнение на Съвета. Задоволителното изпълнение предполага, че постигането на предходните ключови етапи и цели е запазено. |
| --- | --- |

(9)

На 14 май 2021 г. Литва представи на Комисията своя национален план за възстановяване и устойчивост в съответствие с член 18, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2021/241. Съгласно член 19 от Регламент (ЕС) 2021/241 Комисията оцени целесъобразността, ефективността, ефикасността и съгласуваността на плана за възстановяване и устойчивост в съответствие с насоките за оценка, съдържащи се в приложение V към посочения регламент. На 20 юли 2021 г. Съветът прие своето решение за изпълнение за одобряване на оценката на плана за възстановяване и устойчивост на Литва (6). Отпускането на траншовете зависи от приемането на решение на Комисията в съответствие с член 24, параграф 5 от Регламент (ЕС) 2021/241, в което се посочва, че Литва е изпълнила задоволително съответните ключови етапи и цели, определени в решението за изпълнение на Съвета. Задоволителното изпълнение предполага, че постигането на предходните ключови етапи и цели е запазено.

| (10) | На 27 април 2023 г. Литва представи своята национална програма за реформи за 2023 г., а на 28 април 2023 г. — програмата си за стабилност за 2023 г., в съответствие с член 4, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1466/97. Двете програми бяха оценени заедно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В съответствие с член 27 от Регламент (ЕС) 2021/241 националната програма за реформи за 2023 г. отразява също така шестмесечното докладване на Литва относно напредъка, постигнат при изпълнението на нейния план за възстановяване и устойчивост. |
| --- | --- |

(10)

На 27 април 2023 г. Литва представи своята национална програма за реформи за 2023 г., а на 28 април 2023 г. — програмата си за стабилност за 2023 г., в съответствие с член 4, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1466/97. Двете програми бяха оценени заедно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В съответствие с член 27 от Регламент (ЕС) 2021/241 националната програма за реформи за 2023 г. отразява също така шестмесечното докладване на Литва относно напредъка, постигнат при изпълнението на нейния план за възстановяване и устойчивост.

| (11) | На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклада за Литва за 2023 г. В него беше оценен напредъкът на Литва в изпълнението на съответните специфични за държавата препоръки, приети от Съвета в периода 2019—2022 г., и беше направен преглед на изпълнението от страна на Литва на плана за възстановяване и устойчивост. Въз основа на този анализ в доклада за държавата бяха посочени пропуски по отношение на предизвикателствата, които не са разгледани или са само частично разгледани в плана за възстановяване и устойчивост, както и по отношение на новите и нововъзникващите предизвикателства. В него бяха оценени също напредъкът на Литва при прилагането на Европейския стълб на социалните права и постигането на водещите цели на Съюза в областта на заетостта, уменията и намаляването на бедността, както и напредъкът в постигането на целите на Обединените нации за устойчиво развитие. |
| --- | --- |

(11)

На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклада за Литва за 2023 г. В него беше оценен напредъкът на Литва в изпълнението на съответните специфични за държавата препоръки, приети от Съвета в периода 2019—2022 г., и беше направен преглед на изпълнението от страна на Литва на плана за възстановяване и устойчивост. Въз основа на този анализ в доклада за държавата бяха посочени пропуски по отношение на предизвикателствата, които не са разгледани или са само частично разгледани в плана за възстановяване и устойчивост, както и по отношение на новите и нововъзникващите предизвикателства. В него бяха оценени също напредъкът на Литва при прилагането на Европейския стълб на социалните права и постигането на водещите цели на Съюза в областта на заетостта, уменията и намаляването на бедността, както и напредъкът в постигането на целите на Обединените нации за устойчиво развитие.

| (12) | Комисията извърши задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 за Литва и публикува резултатите от него на 24 май 2023 г. Тя стигна до заключението, че в Литва не са налице макроикономически дисбаланси. По-специално уязвимостите, свързани с ценовата конкурентоспособност, външните баланси и с промените в цените на жилищата, напоследък се увеличиха, но като цяло изглежда, че в момента са овладени. Икономиката беше силно засегната от шока от повишаване на цената на енергията с бързо нарастваща инфлация; въпреки това се очаква бавно възстановяване на конкурентоспособността на Литва, тъй като цените на енергията падат. Текущата сметка на платежния баланс се влоши значително през 2022 г. поради повишените цени на вноса на енергия, но съгласно прогнозите през тази година се очаква бъде почти балансирана. Занапред леките дефицити по текущата сметка няма да нарушат външната устойчивост, като се има предвид стабилната позиция на салдата. Въпреки това съществува риск инфлацията и натискът за увеличаване на заплатите, ако са постоянни, да навредят на конкурентоспособността на Литва, особено като се има предвид, че базисната инфлация е доста над средната за еврозоната. Цените на жилищата нараснаха силно след пандемията, но няма доказателства за надценяване и понастоящем това нарастване се забавя предвид повишаването на лихвените проценти и текущата икономическа рецесия. Освен това задлъжнялостта на домакинствата е ниска, а банковият сектор е с висока капитализация, добри печалби и е отчетен нисък дял на необслужвани кредити. Политическата обстановка като цяло е благоприятна, въпреки че някои политики биха могли да помогнат за справяне с рисковете от установените уязвимости. В това отношение би било важно да продължи прилагането на антициклични фискални и макропруденциални политики, подсилени, когато е необходимо. В същото време по-голямото съсредоточаване върху насърчаването на конкуренцията на вътрешния пазар и политиките за повишаване на качеството и количеството на предлагането на работна ръка биха могли да помогнат за управление на натиска за увеличаване на цените и разходите за труд на единица продукция. |
| --- | --- |

(12)

Комисията извърши задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 за Литва и публикува резултатите от него на 24 май 2023 г. Тя стигна до заключението, че в Литва не са налице макроикономически дисбаланси. По-специално уязвимостите, свързани с ценовата конкурентоспособност, външните баланси и с промените в цените на жилищата, напоследък се увеличиха, но като цяло изглежда, че в момента са овладени. Икономиката беше силно засегната от шока от повишаване на цената на енергията с бързо нарастваща инфлация; въпреки това се очаква бавно възстановяване на конкурентоспособността на Литва, тъй като цените на енергията падат. Текущата сметка на платежния баланс се влоши значително през 2022 г. поради повишените цени на вноса на енергия, но съгласно прогнозите през тази година се очаква бъде почти балансирана. Занапред леките дефицити по текущата сметка няма да нарушат външната устойчивост, като се има предвид стабилната позиция на салдата. Въпреки това съществува риск инфлацията и натискът за увеличаване на заплатите, ако са постоянни, да навредят на конкурентоспособността на Литва, особено като се има предвид, че базисната инфлация е доста над средната за еврозоната. Цените на жилищата нараснаха силно след пандемията, но няма доказателства за надценяване и понастоящем това нарастване се забавя предвид повишаването на лихвените проценти и текущата икономическа рецесия. Освен това задлъжнялостта на домакинствата е ниска, а банковият сектор е с висока капитализация, добри печалби и е отчетен нисък дял на необслужвани кредити. Политическата обстановка като цяло е благоприятна, въпреки че някои политики биха могли да помогнат за справяне с рисковете от установените уязвимости. В това отношение би било важно да продължи прилагането на антициклични фискални и макропруденциални политики, подсилени, когато е необходимо. В същото време по-голямото съсредоточаване върху насърчаването на конкуренцията на вътрешния пазар и политиките за повишаване на качеството и количеството на предлагането на работна ръка биха могли да помогнат за управление на натиска за увеличаване на цените и разходите за труд на единица продукция.

| (13) | В съответствие с данни, потвърдени от Евростат, дефицитът по консолидирания държавен бюджет на Литва е намалял от 1,2 % от БВП през 2021 г. до 0,6 % през 2022 г., а консолидираният държавен дълг е намалял от 43,7 % от БВП в края на 2021 г. до 38,4 % в края на 2022 г. |
| --- | --- |

(13)

В съответствие с данни, потвърдени от Евростат, дефицитът по консолидирания държавен бюджет на Литва е намалял от 1,2 % от БВП през 2021 г. до 0,6 % през 2022 г., а консолидираният държавен дълг е намалял от 43,7 % от БВП в края на 2021 г. до 38,4 % в края на 2022 г.

| (14) | Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно от мерките на фискалната политика, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. През 2022 г. мерките на фискалната политика, водещи до намаляване на приходите, включваха компенсации за данъка върху добавената стойност (ДДС) за централно отопление за домакинствата, докато мерките на фискалната политика, водещи до увеличаване на разходите, включваха тавани на цените за тарифите за електроенергия за домакинствата и за небитови потребители и за тарифите за природен газ за битови потребители, както и субсидии за предприятия, осъществяващи дейност в сектори, засегнати от високите цени на енергията. Комисията оценява нетните бюджетни разходи за тези мерки на 1,3 % от БВП през 2022 г. Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно и от бюджетните разходи за предоставянето на временна закрила на разселените лица от Украйна, които се оценяват на 0,3 % от БВП през 2022 г. В същото време прогнозните разходи за временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, намаляха до 0,4 % от БВП през 2022 г. спрямо 0,6 % през 2021 г. |
| --- | --- |

(14)

Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно от мерките на фискалната политика, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. През 2022 г. мерките на фискалната политика, водещи до намаляване на приходите, включваха компенсации за данъка върху добавената стойност (ДДС) за централно отопление за домакинствата, докато мерките на фискалната политика, водещи до увеличаване на разходите, включваха тавани на цените за тарифите за електроенергия за домакинствата и за небитови потребители и за тарифите за природен газ за битови потребители, както и субсидии за предприятия, осъществяващи дейност в сектори, засегнати от високите цени на енергията. Комисията оценява нетните бюджетни разходи за тези мерки на 1,3 % от БВП през 2022 г. Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно и от бюджетните разходи за предоставянето на временна закрила на разселените лица от Украйна, които се оценяват на 0,3 % от БВП през 2022 г. В същото време прогнозните разходи за временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, намаляха до 0,4 % от БВП през 2022 г. спрямо 0,6 % през 2021 г.

| (15) | На 18 юни 2021 г. Съветът препоръча през 2022 г. Литва (7) да поддържа подкрепяща фискална позиция, включително от импулса, осигурен от Механизма за възстановяване и устойчивост, и да запази инвестициите, финансирани на национално равнище. Освен това Съветът препоръча на Литва да държи под контрол нарастването на текущите разходи, финансирани на национално равнище. |
| --- | --- |

(15)

На 18 юни 2021 г. Съветът препоръча през 2022 г. Литва (7) да поддържа подкрепяща фискална позиция, включително от импулса, осигурен от Механизма за възстановяване и устойчивост, и да запази инвестициите, финансирани на национално равнище. Освен това Съветът препоръча на Литва да държи под контрол нарастването на текущите разходи, финансирани на национално равнище.

| (16) | Според оценките на Комисията фискалната позиция (8) през 2022 г. е била рестриктивна — с равнище от 0,9 % от БВП, което е било подходящо в условия на висока инфлация. В съответствие с препоръката на Съвета Литва продължи да подпомага възстановяването с инвестиции, финансирани от Механизма. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, възлизаха на 1,1 % от БВП през 2022 г. (1,3 % от БВП през 2021 г.). Инвестициите, финансирани на национално равнище, осигуриха неутрален принос към фискалната позиция (9). Следователно Литва е запазила инвестициите, финансирани на национално равнище, в съответствие с препоръката на Съвета. Същевременно ръстът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (без новите мерки по отношение на приходите) доведе до рестриктивен принос в размер на 0,9 процентни пункта към фискалната позиция. Следователно Литва е държала в достатъчна степен под контрол нарастването на текущите разходи, финансирани на национално равнище. |
| --- | --- |

(16)

Според оценките на Комисията фискалната позиция (8) през 2022 г. е била рестриктивна — с равнище от 0,9 % от БВП, което е било подходящо в условия на висока инфлация. В съответствие с препоръката на Съвета Литва продължи да подпомага възстановяването с инвестиции, финансирани от Механизма. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, възлизаха на 1,1 % от БВП през 2022 г. (1,3 % от БВП през 2021 г.). Инвестициите, финансирани на национално равнище, осигуриха неутрален принос към фискалната позиция (9). Следователно Литва е запазила инвестициите, финансирани на национално равнище, в съответствие с препоръката на Съвета. Същевременно ръстът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (без новите мерки по отношение на приходите) доведе до рестриктивен принос в размер на 0,9 процентни пункта към фискалната позиция. Следователно Литва е държала в достатъчна степен под контрол нарастването на текущите разходи, финансирани на национално равнище.

| (17) | Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в програмата за стабилност за 2023 г. е в съответствие с прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. за 2023 г. и след това. Правителството предвижда реалният БВП да нарасне с 0,5 % през 2023 г. и с 3,0 % през 2024 г. За сравнение, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда същият растеж на реалния БВП от 0,5 % през 2023 г. и по-нисък реален растеж на БВП от 2,7 % през 2024 г., главно поради сравнително по-бавния прогнозиран растеж на потреблението и инвестициите през 2024 г. |
| --- | --- |

(17)

Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в програмата за стабилност за 2023 г. е в съответствие с прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. за 2023 г. и след това. Правителството предвижда реалният БВП да нарасне с 0,5 % през 2023 г. и с 3,0 % през 2024 г. За сравнение, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда същият растеж на реалния БВП от 0,5 % през 2023 г. и по-нисък реален растеж на БВП от 2,7 % през 2024 г., главно поради сравнително по-бавния прогнозиран растеж на потреблението и инвестициите през 2024 г.

| (18) | В своята програма за стабилност за 2023 г. правителството очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да се увеличи до 2,2 % от БВП през 2023 г. Увеличението през 2023 г. отразява главно мерките, водещи до увеличаване на разходите, насочени към подпомагане на домакинствата с по-ниски доходи (като увеличения на социалните обезщетения и пенсиите), както и очакваните по-ниски приходи от данъци и вноски за социално осигуряване (като дял от БВП). Според програмата за стабилност за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да намалее от 38,4 % в края на 2022 г. до 37,8 % в края на 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 1,7 % от БВП за 2023 г. Тази стойност е по-ниска от дефицита, предвиден в програмата за стабилност за 2023 г., главно поради по-високите прогнози за приходите от вноски за социално осигуряване и малко по-ниските прогнози за държавните разходи за междинно потребление и за инвестиции. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-ниско съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 37,1 % в края на 2023 г. Разликата се дължи на по-нисък прогнозиран бюджетен дефицит. |
| --- | --- |

(18)

В своята програма за стабилност за 2023 г. правителството очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да се увеличи до 2,2 % от БВП през 2023 г. Увеличението през 2023 г. отразява главно мерките, водещи до увеличаване на разходите, насочени към подпомагане на домакинствата с по-ниски доходи (като увеличения на социалните обезщетения и пенсиите), както и очакваните по-ниски приходи от данъци и вноски за социално осигуряване (като дял от БВП). Според програмата за стабилност за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да намалее от 38,4 % в края на 2022 г. до 37,8 % в края на 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 1,7 % от БВП за 2023 г. Тази стойност е по-ниска от дефицита, предвиден в програмата за стабилност за 2023 г., главно поради по-високите прогнози за приходите от вноски за социално осигуряване и малко по-ниските прогнози за държавните разходи за междинно потребление и за инвестиции. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-ниско съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 37,1 % в края на 2023 г. Разликата се дължи на по-нисък прогнозиран бюджетен дефицит.

| (19) | Салдото по консолидирания държавен бюджет през 2023 г. се очаква да продължи да се влияе от мерките, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. Тези мерки се състоят от мерки, удължени от 2022 г., по-специално тавани на цените за тарифите за електроенергия и природен газ за битови и небитови потребители. Нетните бюджетни разходи за мерките за подкрепа в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. възлизат на 0,7 % от БВП през 2023 г. (10) Мерките през 2023 г. не изглеждат насочени към най-уязвимите домакинства или предприятия и не запазват ценовия сигнал за намаляване на търсенето на енергия и повишаване на енергийната ефективност. В резултат на това няма целенасочени мерки за подкрепа, които да бъдат взети предвид при оценката на изпълнението на препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. (11) Бюджетните разходи за временна закрила на разселените лица от Украйна се очаква да останат стабилни през 2023 г., в размер на 0,3 % от БВП. |
| --- | --- |

(19)

Салдото по консолидирания държавен бюджет през 2023 г. се очаква да продължи да се влияе от мерките, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. Тези мерки се състоят от мерки, удължени от 2022 г., по-специално тавани на цените за тарифите за електроенергия и природен газ за битови и небитови потребители. Нетните бюджетни разходи за мерките за подкрепа в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. възлизат на 0,7 % от БВП през 2023 г. (10) Мерките през 2023 г. не изглеждат насочени към най-уязвимите домакинства или предприятия и не запазват ценовия сигнал за намаляване на търсенето на енергия и повишаване на енергийната ефективност. В резултат на това няма целенасочени мерки за подкрепа, които да бъдат взети предвид при оценката на изпълнението на препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. (11) Бюджетните разходи за временна закрила на разселените лица от Украйна се очаква да останат стабилни през 2023 г., в размер на 0,3 % от БВП.

| (20) | В препоръката си от 12 юли 2022 г. Съветът препоръча Литва да предприеме действия, за да гарантира, че през 2023 г. растежът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи е в съответствие с като цяло неутрална позиция на политиката (12), като се вземе предвид продължаващата временна и целенасочена подкрепа за най-уязвимите на покачването на цените на енергията домакинства и предприятия и за хората, бягащи от Украйна. В същото време Литва следва да има готовност да адаптира текущите разходи към променящата се ситуация. На Литва се препоръча също да увеличи публичните инвестиции за екологичния и цифровия преход, както и за енергийната сигурност, като се вземе предвид инициативата REPowerEU, включително чрез използване на Механизма и други фондове на Съюза. |
| --- | --- |

(20)

В препоръката си от 12 юли 2022 г. Съветът препоръча Литва да предприеме действия, за да гарантира, че през 2023 г. растежът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи е в съответствие с като цяло неутрална позиция на политиката (12), като се вземе предвид продължаващата временна и целенасочена подкрепа за най-уязвимите на покачването на цените на енергията домакинства и предприятия и за хората, бягащи от Украйна. В същото време Литва следва да има готовност да адаптира текущите разходи към променящата се ситуация. На Литва се препоръча също да увеличи публичните инвестиции за екологичния и цифровия преход, както и за енергийната сигурност, като се вземе предвид инициативата REPowerEU, включително чрез използване на Механизма и други фондове на Съюза.

| (21) | През 2023 г. в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда фискалната позиция да бъде експанзионистична (– 0,8 % от БВП), в контекста на висока инфлация. Това се предхожда от рестриктивна фискална позиция през 2022 г. (+ 0,9 % от БВП). Увеличението на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) през 2023 г. се очаква да осигури рестриктивен принос от 0,4 % от БВП за фискалната позиция. В обобщение, прогнозираният растеж на финансираните на национално равнище първични текущи разходи е в съответствие с препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, се очаква да възлязат на 2,0 % от БВП през 2023 г., докато финансираните на национално равнище инвестиции се очаква да осигурят експанзионистичен принос към фискалната позиция от 0,1 процентни пункта (13). Поради това Литва планира да финансира допълнителни инвестиции чрез Механизма и други фондове на Съюза и се предвижда да запази финансираните на национално равнище инвестиции. Държавата планира финансиране на публични инвестиции за екологичния и цифровия преход и за енергийна сигурност, като инвестиции в развитието на местни възобновяеми енергийни източници и създаването на инфраструктура за съхранение на електроенергия, които ще подпомогнат усилията на Литва да се изключи от електроенергийната мрежа, която работи в синхронен режим със системите на Русия и Беларус. Тези инвестиционни проекти са частично финансирани по линия на Механизма и други фондове на Съюза. |
| --- | --- |

(21)

През 2023 г. в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда фискалната позиция да бъде експанзионистична (– 0,8 % от БВП), в контекста на висока инфлация. Това се предхожда от рестриктивна фискална позиция през 2022 г. (+ 0,9 % от БВП). Увеличението на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) през 2023 г. се очаква да осигури рестриктивен принос от 0,4 % от БВП за фискалната позиция. В обобщение, прогнозираният растеж на финансираните на национално равнище първични текущи разходи е в съответствие с препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, се очаква да възлязат на 2,0 % от БВП през 2023 г., докато финансираните на национално равнище инвестиции се очаква да осигурят експанзионистичен принос към фискалната позиция от 0,1 процентни пункта (13). Поради това Литва планира да финансира допълнителни инвестиции чрез Механизма и други фондове на Съюза и се предвижда да запази финансираните на национално равнище инвестиции. Държавата планира финансиране на публични инвестиции за екологичния и цифровия преход и за енергийна сигурност, като инвестиции в развитието на местни възобновяеми енергийни източници и създаването на инфраструктура за съхранение на електроенергия, които ще подпомогнат усилията на Литва да се изключи от електроенергийната мрежа, която работи в синхронен режим със системите на Русия и Беларус. Тези инвестиционни проекти са частично финансирани по линия на Механизма и други фондове на Съюза.

| (22) | Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее до 1,7 % от БВП през 2024 г. Намалението през 2024 г. отразява главно постепенното премахване на мерките, приети за смекчаване на икономическото и социалното въздействие от увеличението на цените на енергията. Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да намалее до 37,7 % в края на 2024 г. Въз основа на мерките на политиката, известни към крайната дата на изготвяне на прогнозата, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 1,4 % от БВП през 2024 г. Този размер е по-нисък от съотношението на дефицита, предвидено в програмата за стабилност за 2023 г., главно поради по-ниските публични разходи за междинно потребление и по-високия номинален БВП. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-ниско съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 36,6 % в края на 2024 г. |
| --- | --- |

(22)

Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее до 1,7 % от БВП през 2024 г. Намалението през 2024 г. отразява главно постепенното премахване на мерките, приети за смекчаване на икономическото и социалното въздействие от увеличението на цените на енергията. Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да намалее до 37,7 % в края на 2024 г. Въз основа на мерките на политиката, известни към крайната дата на изготвяне на прогнозата, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 1,4 % от БВП през 2024 г. Този размер е по-нисък от съотношението на дефицита, предвидено в програмата за стабилност за 2023 г., главно поради по-ниските публични разходи за междинно потребление и по-високия номинален БВП. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-ниско съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 36,6 % в края на 2024 г.

| (23) | В програмата за стабилност за 2023 г. се предвижда постепенно премахване на повечето мерки за енергийна подкрепа през 2024 г. Комисията приема също, че почти всички мерки за енергийна подкрепа ще бъдат премахнати (нетни разходи в размер на 0,1 % от БВП през 2024 г.). Тези оценки се основават на допускането, че няма да има нови увеличения на цените на енергията. |
| --- | --- |

(23)

В програмата за стабилност за 2023 г. се предвижда постепенно премахване на повечето мерки за енергийна подкрепа през 2024 г. Комисията приема също, че почти всички мерки за енергийна подкрепа ще бъдат премахнати (нетни разходи в размер на 0,1 % от БВП през 2024 г.). Тези оценки се основават на допускането, че няма да има нови увеличения на цените на енергията.

| (24) | В програмата за стабилност за 2023 г. Литва планира да постигне средносрочната бюджетна цел — структурно бюджетно салдо от – 1,0 % от БВП (14) — през 2023 г., и да я поддържа през останалата част от периода на програмата. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. структурното салдо се очаква да бъде на ниво – 0,6 % от БВП през 2023 г. и – 0,3 % от БВП през 2024 г., което е над средносрочната бюджетна цел. Разумната фискална политика през 2024 г. ще допринесе също за намаляване на базисната инфлация, която е доста над средната за еврозоната и която може да доведе до загуба на конкурентоспособност, ако продължи. |
| --- | --- |

(24)

В програмата за стабилност за 2023 г. Литва планира да постигне средносрочната бюджетна цел — структурно бюджетно салдо от – 1,0 % от БВП (14) — през 2023 г., и да я поддържа през останалата част от периода на програмата. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. структурното салдо се очаква да бъде на ниво – 0,6 % от БВП през 2023 г. и – 0,3 % от БВП през 2024 г., което е над средносрочната бюджетна цел. Разумната фискална политика през 2024 г. ще допринесе също за намаляване на базисната инфлация, която е доста над средната за еврозоната и която може да доведе до загуба на конкурентоспособност, ако продължи.

| (25) | Ако се допусне, че политиките остават непроменени, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда нетните първични разходи, финансирани на национално равнище, да нараснат с 2,7 % през 2024 г. |
| --- | --- |

(25)

Ако се допусне, че политиките остават непроменени, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда нетните първични разходи, финансирани на национално равнище, да нараснат с 2,7 % през 2024 г.

| (26) | Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква публичните инвестиции да намалеят от 4,0 % от БВП през 2023 г. до 3,9 % от БВП през 2024 г. Намаляването на инвестициите отразява по-ниските инвестиции, финансирани на национално равнище, и инвестициите, финансирани от Съюза. |
| --- | --- |

(26)

Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква публичните инвестиции да намалеят от 4,0 % от БВП през 2023 г. до 3,9 % от БВП през 2024 г. Намаляването на инвестициите отразява по-ниските инвестиции, финансирани на национално равнище, и инвестициите, финансирани от Съюза.

| (27) | В програмата за стабилност за 2023 г. се очертава средносрочен фискален план до 2026 г. Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет постепенно да намалее до 1,4 % от БВП през 2025 г. и до 0,9 % до 2026 г. Следователно се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет да остане под 3 % от БВП през периода на програмата. Според програмата за стабилност за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да нарасне от 37,7 % в края на 2024 г. до 38,6 % до края на 2026 г. |
| --- | --- |

(27)

В програмата за стабилност за 2023 г. се очертава средносрочен фискален план до 2026 г. Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет постепенно да намалее до 1,4 % от БВП през 2025 г. и до 0,9 % до 2026 г. Следователно се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет да остане под 3 % от БВП през периода на програмата. Според програмата за стабилност за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да нарасне от 37,7 % в края на 2024 г. до 38,6 % до края на 2026 г.

| (28) | Данъчните приходи на Литва като дял от БВП са значително под средните за Съюза, което ограничава наличното финансиране за публични разходи за здравно обслужване, социална закрила и общофункционално управление на държавата. Неизпълнението на потенциалните приходи от ДДС (разликата между потенциалните и реално събраните приходи от ДДС) все още е едно от най-сериозните в Съюза, въпреки че предварителните оценки показват, че то може да е намаляло значително през 2021 г. През 2021 г. приходите от данъци върху имуществото, които са сред данъците с най-малко увреждащо действие върху растежа, възлизаха едва на 0,3 % от БВП, което е около седем пъти по-ниска стойност от средната стойност за Съюза. Приходите, които Литва събира от корпоративен подоходен данък представляват половината от средната стойност за Съюза (като дял от БВП), като държавата има едни от най-ниските транспортни данъци в Съюза и е една от малкото държави членки без годишен данък върху автомобилите. Публичните разходи за социална закрила са се увеличили през периода 2015—2021 г., но все още са значително под средните за Съюза. Това се изразява в относително ниски равнища и ограничен обхват на обезщетенията за социална сигурност, като пенсиите за осигурителен стаж и възраст са едни от най-ниските в Съюза спрямо доходите от заетост. Разходите за общофункционално управление на държавата са особено ниски, като представляват едва половината от финансирането (като процент от БВП) в сравнение със средните стойности за Съюза. Недостатъчните финансови ресурси за здравно обслужване водят до дълго чакане и високи равнища на неудовлетворени потребности от медицински грижи, високи заплащани лично разходи за пациентите и невъзможност да се предложат конкурентни заплати на медицинските специалисти. В периода 2021—2023 г. Литва въведе няколко основни мерки за постоянни разходи (като увеличения на възнагражденията в обществения сектор, пенсии и други обезщетение за социална сигурност), които не са съчетани със съответните мерки за финансиране, което може да представлява риск за фискалната устойчивост на Литва в дългосрочен план. |
| --- | --- |

(28)

Данъчните приходи на Литва като дял от БВП са значително под средните за Съюза, което ограничава наличното финансиране за публични разходи за здравно обслужване, социална закрила и общофункционално управление на държавата. Неизпълнението на потенциалните приходи от ДДС (разликата между потенциалните и реално събраните приходи от ДДС) все още е едно от най-сериозните в Съюза, въпреки че предварителните оценки показват, че то може да е намаляло значително през 2021 г. През 2021 г. приходите от данъци върху имуществото, които са сред данъците с най-малко увреждащо действие върху растежа, възлизаха едва на 0,3 % от БВП, което е около седем пъти по-ниска стойност от средната стойност за Съюза. Приходите, които Литва събира от корпоративен подоходен данък представляват половината от средната стойност за Съюза (като дял от БВП), като държавата има едни от най-ниските транспортни данъци в Съюза и е една от малкото държави членки без годишен данък върху автомобилите. Публичните разходи за социална закрила са се увеличили през периода 2015—2021 г., но все още са значително под средните за Съюза. Това се изразява в относително ниски равнища и ограничен обхват на обезщетенията за социална сигурност, като пенсиите за осигурителен стаж и възраст са едни от най-ниските в Съюза спрямо доходите от заетост. Разходите за общофункционално управление на държавата са особено ниски, като представляват едва половината от финансирането (като процент от БВП) в сравнение със средните стойности за Съюза. Недостатъчните финансови ресурси за здравно обслужване водят до дълго чакане и високи равнища на неудовлетворени потребности от медицински грижи, високи заплащани лично разходи за пациентите и невъзможност да се предложат конкурентни заплати на медицинските специалисти. В периода 2021—2023 г. Литва въведе няколко основни мерки за постоянни разходи (като увеличения на възнагражденията в обществения сектор, пенсии и други обезщетение за социална сигурност), които не са съчетани със съответните мерки за финансиране, което може да представлява риск за фискалната устойчивост на Литва в дългосрочен план.

| (29) | В съответствие с член 19, параграф 3, буква б) от Регламент (ЕС) 2021/241 и критерий 2.2 от приложение V към него планът за възстановяване и устойчивост включва широк набор от взаимно подсилващи се реформи и инвестиции, които трябва да бъдат изпълнени до 2026 г. Изпълнението на плана за възстановяване и устойчивост на Литва е в напреднал стадий. На 30 ноември 2022 г. Литва подаде първо искане за плащане и Комисията прие положителна оценка за 31 от 33 ключови етапа, обхващащи шест от седемте компонента на плана, като два ключови етапа, свързани с данъчните реформи, бяха оценени като незадоволително изпълнени. Поради тази причина Комисията активира процедурата за „спиране на плащанията“, което дава на Литва допълнително време да изпълни тези ключови етапи, като същевременно държавата получава частично плащане от 542,3 милиона евро (нетно предварително финансиране), свързано с ключовите етапи, които са изпълнени задоволително. В резултат на обективни обстоятелства, свързани с повишаването на цените на енергията и строителните материали и ограниченията във веригата на доставки поради агресията на Русия срещу Украйна, Литва възнамерява да представи промени в плана, както и глава за REPowerEU за ускоряване на декарбонизацията на икономиката и намаляване на зависимостта от изкопаеми горива. В съответствие с член 14, параграф 6 от Регламент (ЕС) 2021/241 на 30 март 2023 г. Литва изрази намерението си да поиска 1 800 000 000 евро допълнителна подкрепа под формата на заем по линия на Механизма. Бързото включване на новата глава за REPowerEU в плана за възстановяване и устойчивост ще позволи да бъдат финансирани допълнителни реформи и инвестиции в подкрепа на стратегическите цели на Литва в областта на енергетиката и екологичния преход. Системното и ефективно участие на местните и регионалните власти, социалните партньори и други съответни заинтересовани страни продължава да бъде важно за успешното изпълнение на плана за възстановяване и устойчивост, както и на други икономически политики и политики в областта на заетостта, които излизат извън рамките на този план, за да се гарантира широка ангажираност с цялостната програма на политиката. |
| --- | --- |

(29)

В съответствие с член 19, параграф 3, буква б) от Регламент (ЕС) 2021/241 и критерий 2.2 от приложение V към него планът за възстановяване и устойчивост включва широк набор от взаимно подсилващи се реформи и инвестиции, които трябва да бъдат изпълнени до 2026 г. Изпълнението на плана за възстановяване и устойчивост на Литва е в напреднал стадий. На 30 ноември 2022 г. Литва подаде първо искане за плащане и Комисията прие положителна оценка за 31 от 33 ключови етапа, обхващащи шест от седемте компонента на плана, като два ключови етапа, свързани с данъчните реформи, бяха оценени като незадоволително изпълнени. Поради тази причина Комисията активира процедурата за „спиране на плащанията“, което дава на Литва допълнително време да изпълни тези ключови етапи, като същевременно държавата получава частично плащане от 542,3 милиона евро (нетно предварително финансиране), свързано с ключовите етапи, които са изпълнени задоволително. В резултат на обективни обстоятелства, свързани с повишаването на цените на енергията и строителните материали и ограниченията във веригата на доставки поради агресията на Русия срещу Украйна, Литва възнамерява да представи промени в плана, както и глава за REPowerEU за ускоряване на декарбонизацията на икономиката и намаляване на зависимостта от изкопаеми горива. В съответствие с член 14, параграф 6 от Регламент (ЕС) 2021/241 на 30 март 2023 г. Литва изрази намерението си да поиска 1 800 000 000 евро допълнителна подкрепа под формата на заем по линия на Механизма. Бързото включване на новата глава за REPowerEU в плана за възстановяване и устойчивост ще позволи да бъдат финансирани допълнителни реформи и инвестиции в подкрепа на стратегическите цели на Литва в областта на енергетиката и екологичния преход. Системното и ефективно участие на местните и регионалните власти, социалните партньори и други съответни заинтересовани страни продължава да бъде важно за успешното изпълнение на плана за възстановяване и устойчивост, както и на други икономически политики и политики в областта на заетостта, които излизат извън рамките на този план, за да се гарантира широка ангажираност с цялостната програма на политиката.

| (30) | През 2022 г. Комисията одобри всички програмни документи на Литва в областта на политиката на сближаване. Бързото изпълнение на програмите по линия на политиката на сближаване при взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост, включително главата за REPowerEU, е от ключово значение за осъществяване на екологичния и цифровия преход, повишаване на икономическата и социалната устойчивост и постигане на балансирано териториално развитие в Литва. |
| --- | --- |

(30)

През 2022 г. Комисията одобри всички програмни документи на Литва в областта на политиката на сближаване. Бързото изпълнение на програмите по линия на политиката на сближаване при взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост, включително главата за REPowerEU, е от ключово значение за осъществяване на екологичния и цифровия преход, повишаване на икономическата и социалната устойчивост и постигане на балансирано териториално развитие в Литва.

| (31) | Освен икономическите и социалните предизвикателства, разгледани в плана за възстановяване и устойчивост и програмите на политиката на сближаване, Литва е изправена пред редица допълнителни предизвикателства, свързани със системата за здравеопазване, социалните услуги и социалните жилища, енергетиката и екологичния преход. |
| --- | --- |

(31)

Освен икономическите и социалните предизвикателства, разгледани в плана за възстановяване и устойчивост и програмите на политиката на сближаване, Литва е изправена пред редица допълнителни предизвикателства, свързани със системата за здравеопазване, социалните услуги и социалните жилища, енергетиката и екологичния преход.

| (32) | Резултатите от дейността на системата на здравеопазване в Литва показват една от най-ниските очаквани продължителности на живота в Съюза. Равнищата на смъртност, предотвратима чрез добро здравеопазване, в Литва остават високи в сравнение със средните за Съюза. В Литва има високо равнище на хоспитализации, които могат да бъдат избегнати, и най-висок процент на смъртност от самоубийство в Съюза. Това подчертава необходимостта от подобряване на ефективността на системата на здравеопазване и нуждата от въвеждане на повече превантивни мерки в литовското здравно обслужване. Предизвикателствата в сектора на здравното обслужване се изострят от недостига на работна ръка, несъответствията в уменията и неравномерното разпределение на медицинските специалисти, като всички тези фактори водят до ограничаване на достъпа до първично здравно обслужване. В плана за възстановяване и устойчивост на Литва са включени значими мерки, като реформа, насочена към преобразуване на болничната мрежа и спешната медицинска помощ, както и инвестиции в модернизиране на здравни заведения и в инфраструктура на клъстерни центрове за инфекциозни заболявания. Очаква се изпълнението на тези мерки да допринесе за преодоляването на някои от основните предизвикателства. Въпреки това, извън мерките, включени в плана за възстановяване и устойчивост, са необходими допълнителни усилия за по-нататъшно укрепване на първичната медицинска помощ и разширяване на здравната профилактика, включително и за засилване на устойчивостта на здравната система. |
| --- | --- |

(32)

Резултатите от дейността на системата на здравеопазване в Литва показват една от най-ниските очаквани продължителности на живота в Съюза. Равнищата на смъртност, предотвратима чрез добро здравеопазване, в Литва остават високи в сравнение със средните за Съюза. В Литва има високо равнище на хоспитализации, които могат да бъдат избегнати, и най-висок процент на смъртност от самоубийство в Съюза. Това подчертава необходимостта от подобряване на ефективността на системата на здравеопазване и нуждата от въвеждане на повече превантивни мерки в литовското здравно обслужване. Предизвикателствата в сектора на здравното обслужване се изострят от недостига на работна ръка, несъответствията в уменията и неравномерното разпределение на медицинските специалисти, като всички тези фактори водят до ограничаване на достъпа до първично здравно обслужване. В плана за възстановяване и устойчивост на Литва са включени значими мерки, като реформа, насочена към преобразуване на болничната мрежа и спешната медицинска помощ, както и инвестиции в модернизиране на здравни заведения и в инфраструктура на клъстерни центрове за инфекциозни заболявания. Очаква се изпълнението на тези мерки да допринесе за преодоляването на някои от основните предизвикателства. Въпреки това, извън мерките, включени в плана за възстановяване и устойчивост, са необходими допълнителни усилия за по-нататъшно укрепване на първичната медицинска помощ и разширяване на здравната профилактика, включително и за засилване на устойчивостта на здравната система.

| (33) | Планирането и предоставянето на социални услуги е възпрепятствано от неспособността на общините да ангажират в достатъчна степен неправителствените организации, а интегрирането на мерките за социално подпомагане и обучение в активните политики на пазара на труда, особено по отношение на безработните лица, все още е недостатъчно. Литва постигна известен напредък, като завърши пилотни проекти в определени общини относно предоставянето на интегрирани услуги за безработни лица, и към всички общини беше отправена препоръка от 2023 г. да прилагат методологията на тези проекти в своите програми за насърчаване на заетостта. Въпреки че това е стъпка в правилната посока, предстои оценка на нейното въздействие и са необходими допълнителни усилия. Планът за възстановяване и устойчивост включва значими мерки, като например реформа на схемата за минимален доход и на системата за данъчни облекчения, заедно с увеличаване на покритието на осигуряването за безработица. Очаква се изпълнението на тези мерки да допринесе за преодоляването на някои от основните предизвикателства в областта на социалната закрила. Въпреки това, извън мерките, включени в плана, са необходими допълнителни усилия за подобряване на планирането и предоставянето на социални услуги. |
| --- | --- |

(33)

Планирането и предоставянето на социални услуги е възпрепятствано от неспособността на общините да ангажират в достатъчна степен неправителствените организации, а интегрирането на мерките за социално подпомагане и обучение в активните политики на пазара на труда, особено по отношение на безработните лица, все още е недостатъчно. Литва постигна известен напредък, като завърши пилотни проекти в определени общини относно предоставянето на интегрирани услуги за безработни лица, и към всички общини беше отправена препоръка от 2023 г. да прилагат методологията на тези проекти в своите програми за насърчаване на заетостта. Въпреки че това е стъпка в правилната посока, предстои оценка на нейното въздействие и са необходими допълнителни усилия. Планът за възстановяване и устойчивост включва значими мерки, като например реформа на схемата за минимален доход и на системата за данъчни облекчения, заедно с увеличаване на покритието на осигуряването за безработица. Очаква се изпълнението на тези мерки да допринесе за преодоляването на някои от основните предизвикателства в областта на социалната закрила. Въпреки това, извън мерките, включени в плана, са необходими допълнителни усилия за подобряване на планирането и предоставянето на социални услуги.

| (34) | Достъпът до социални жилища в Литва е ограничен. Около 9 700 семейства (почти 19 000 души) са чакали да получат социално жилище в края на 2022 г., като средният срок на изчакване е 5,85 години. Общото качество на социалните жилища остава ниско. Въпреки че в Литва са предприети някои мерки за реформи, свързани със социалните жилища, включително въвеждане на правото за приоритизиране на семействата на самотни родители, увеличаване на допустимите граници на доходите и активите при оценка на допустимостта и добавяне на специални разпоредби в случай на национално извънредно положение или карантина, в момента липсва обща стратегия за справяне с хроничния недостиг и повишаване на качеството на социалните жилища. |
| --- | --- |

(34)

Достъпът до социални жилища в Литва е ограничен. Около 9 700 семейства (почти 19 000 души) са чакали да получат социално жилище в края на 2022 г., като средният срок на изчакване е 5,85 години. Общото качество на социалните жилища остава ниско. Въпреки че в Литва са предприети някои мерки за реформи, свързани със социалните жилища, включително въвеждане на правото за приоритизиране на семействата на самотни родители, увеличаване на допустимите граници на доходите и активите при оценка на допустимостта и добавяне на специални разпоредби в случай на национално извънредно положение или карантина, в момента липсва обща стратегия за справяне с хроничния недостиг и повишаване на качеството на социалните жилища.

| (35) | След инвазията на Русия в Украйна Литва успешно се отказа от вноса на газ, петрол, електричество и въглища от Русия, като пренасочи вноса на енергия през терминала за втечнен природен газ (ВПГ) в Клайпеда, нефтения терминал в Бутинге, новата междусистемна газопроводна връзка с Полша, подобрената междусистемна връзка с Латвия и съществуващите междусистемни електропроводни връзки с Полша, Латвия и Швеция. Потреблението на природен газ в Литва е намаляло с 41 % в периода между август 2022 г. и март 2023 г., в сравнение със средното потребление на газ за същия период през предходните пет години, което е над целта за намаляване от 15 %, определена в Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета (15), най-вече поради спада в търсенето на газ от химическата промишленост в резултат на рязко нарастващите цени на енергията. Литва може да продължи да полага усилия за временно намаляване на търсенето на газ до 31 март 2024 г. съгласно Регламент (ЕС) 2023/706 на Съвета (16). Въпреки това Литва продължава да бъде силно зависима от вноса за своите енергийни доставки. Около две трети от брутните нужди от електроенергия и почти целите нужди от петрол и газ на държавата се задоволяват чрез внос. Петролът и газът представляват три четвърти от енергийния микс на държавата. |
| --- | --- |

(35)

След инвазията на Русия в Украйна Литва успешно се отказа от вноса на газ, петрол, електричество и въглища от Русия, като пренасочи вноса на енергия през терминала за втечнен природен газ (ВПГ) в Клайпеда, нефтения терминал в Бутинге, новата междусистемна газопроводна връзка с Полша, подобрената междусистемна връзка с Латвия и съществуващите междусистемни електропроводни връзки с Полша, Латвия и Швеция. Потреблението на природен газ в Литва е намаляло с 41 % в периода между август 2022 г. и март 2023 г., в сравнение със средното потребление на газ за същия период през предходните пет години, което е над целта за намаляване от 15 %, определена в Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета (15), най-вече поради спада в търсенето на газ от химическата промишленост в резултат на рязко нарастващите цени на енергията. Литва може да продължи да полага усилия за временно намаляване на търсенето на газ до 31 март 2024 г. съгласно Регламент (ЕС) 2023/706 на Съвета (16). Въпреки това Литва продължава да бъде силно зависима от вноса за своите енергийни доставки. Около две трети от брутните нужди от електроенергия и почти целите нужди от петрол и газ на държавата се задоволяват чрез внос. Петролът и газът представляват три четвърти от енергийния микс на държавата.

| (36) | Голямото търсене на енергия се дължи на голям и остарял транспортен парк, недостатъчна експлоатация на обществения и железопътния транспорт, голям брой енергийно неефективни сгради и силно енергоемки промишлени отрасли. Преди енергийната криза 58 % от общото потребление на газ в Литва се падаше на промишления сектор. Допълнителни усилия за намаляване на енергоемкостта в тези сектори чрез насърчаване на трансформацията на промишлеността, включително чрез иновативни производствени процеси и по-нататъшно насърчаване на използването на възобновяеми енергийни източници, биха намалили зависимостта на Литва от вноса на енергия. Стимулите за избор на по-малко замърсяващи превозни средства остават недостатъчно ефективни в Литва, а системата за обществен транспорт е фрагментирана и страда от липса на координация. Следователно насърчаването на използването на по-малко замърсяващи транспортни средства остава приоритет. В същото време процентът на саниране на многофамилните сгради остава твърде нисък, за да се постигнат целите за неутралност по отношение на климата в сектора до 2050 г. Това показва необходимостта от усъвършенствани процедури и стимули за саниране и от предоставяне на подкрепа на частния сектор, насочена към повишаване на възможностите за изпълнение на проекти за саниране. Литва остава сред държавите с най-лоши резултати в Съюза по отношение на енергийната бедност, като ситуацията може да се влоши допълнително в случай на друго устойчиво увеличение на цените на енергията и ако продължат бавните темпове на саниране. |
| --- | --- |

(36)

Голямото търсене на енергия се дължи на голям и остарял транспортен парк, недостатъчна експлоатация на обществения и железопътния транспорт, голям брой енергийно неефективни сгради и силно енергоемки промишлени отрасли. Преди енергийната криза 58 % от общото потребление на газ в Литва се падаше на промишления сектор. Допълнителни усилия за намаляване на енергоемкостта в тези сектори чрез насърчаване на трансформацията на промишлеността, включително чрез иновативни производствени процеси и по-нататъшно насърчаване на използването на възобновяеми енергийни източници, биха намалили зависимостта на Литва от вноса на енергия. Стимулите за избор на по-малко замърсяващи превозни средства остават недостатъчно ефективни в Литва, а системата за обществен транспорт е фрагментирана и страда от липса на координация. Следователно насърчаването на използването на по-малко замърсяващи транспортни средства остава приоритет. В същото време процентът на саниране на многофамилните сгради остава твърде нисък, за да се постигнат целите за неутралност по отношение на климата в сектора до 2050 г. Това показва необходимостта от усъвършенствани процедури и стимули за саниране и от предоставяне на подкрепа на частния сектор, насочена към повишаване на възможностите за изпълнение на проекти за саниране. Литва остава сред държавите с най-лоши резултати в Съюза по отношение на енергийната бедност, като ситуацията може да се влоши допълнително в случай на друго устойчиво увеличение на цените на енергията и ако продължат бавните темпове на саниране.

| (37) | Литовската електроенергийна мрежа, подобно на тази на други балтийски държави членки, остава изложена на риск, тъй като е синхронизирана с електроенергийната мрежа BRELL. Регионалната синхронизация на електроенергийната мрежа с останалата част от Съюза напредва, но е необходимо да бъде завършена (планира се това да стане до 2025 г.). За тази цел е необходимо сътрудничество с Латвия и Естония. Литва увеличава вътрешното производство на електроенергия; предприети бяха стъпки за рационализиране на процедурите за издаване на разрешителни и за насърчаване на производството на електроенергия от възобновяеми енергийни източници, което доведе до големи увеличения на капацитета за производство на енергия от слънце и вятър между 2020 г. и 2021 г. Въпреки това е необходимо допълнително засилване на амбициите в областта на намаляването на емисиите на парникови газове, както и увеличаване на възобновяемите източници и енергийната ефективност, за да може Литва да се съобрази с целите на пакета „Подготвени за цел 55“. |
| --- | --- |

(37)

Литовската електроенергийна мрежа, подобно на тази на други балтийски държави членки, остава изложена на риск, тъй като е синхронизирана с електроенергийната мрежа BRELL. Регионалната синхронизация на електроенергийната мрежа с останалата част от Съюза напредва, но е необходимо да бъде завършена (планира се това да стане до 2025 г.). За тази цел е необходимо сътрудничество с Латвия и Естония. Литва увеличава вътрешното производство на електроенергия; предприети бяха стъпки за рационализиране на процедурите за издаване на разрешителни и за насърчаване на производството на електроенергия от възобновяеми енергийни източници, което доведе до големи увеличения на капацитета за производство на енергия от слънце и вятър между 2020 г. и 2021 г. Въпреки това е необходимо допълнително засилване на амбициите в областта на намаляването на емисиите на парникови газове, както и увеличаване на възобновяемите източници и енергийната ефективност, за да може Литва да се съобрази с целите на пакета „Подготвени за цел 55“.

| (38) | Недостигът на работна ръка и умения в сектори и професии, които са от ключово значение за екологичния преход, включително производството, внедряването и поддръжката на технологии с нулеви нетни емисии, създава пречки пред прехода към икономика с нулеви нетни емисии. Висококачествените системи за образование и обучение, които отговарят на променящите се нужди на пазара на труда, и целенасочените мерки за повишаване на квалификацията и за преквалификация са от ключово значение за намаляване на недостига на умения и насърчаване на приобщаването и пренасочването на работната сила. За да се отключи неоползотвореното предлагане на работна ръка, тези мерки трябва да бъдат достъпни, по-специално за физическите лица и в секторите и регионите, които са най-силно засегнати от екологичния преход. Процентът на свободните работни места в повечето ключови сектори се е увеличил след 2015 г., като например в строителството (от 0,8 % до 1,5 % през 2021 г.) и в производството (от 1,4 % до 1,8 % през 2021 г.). През 2021 г. процентът обаче все още беше под средния за Съюза — съответно 3,6 % и 1,9 %. През последните години в Литва беше отчетен недостиг на работна ръка в 28 професии, които изискват специфични умения или знания за екологичния преход. По-специално недостигът на работна ръка беше отчетен като фактор, ограничаващ производството в промишлеността и строителството през 2022 г. |
| --- | --- |

(38)

Недостигът на работна ръка и умения в сектори и професии, които са от ключово значение за екологичния преход, включително производството, внедряването и поддръжката на технологии с нулеви нетни емисии, създава пречки пред прехода към икономика с нулеви нетни емисии. Висококачествените системи за образование и обучение, които отговарят на променящите се нужди на пазара на труда, и целенасочените мерки за повишаване на квалификацията и за преквалификация са от ключово значение за намаляване на недостига на умения и насърчаване на приобщаването и пренасочването на работната сила. За да се отключи неоползотвореното предлагане на работна ръка, тези мерки трябва да бъдат достъпни, по-специално за физическите лица и в секторите и регионите, които са най-силно засегнати от екологичния преход. Процентът на свободните работни места в повечето ключови сектори се е увеличил след 2015 г., като например в строителството (от 0,8 % до 1,5 % през 2021 г.) и в производството (от 1,4 % до 1,8 % през 2021 г.). През 2021 г. процентът обаче все още беше под средния за Съюза — съответно 3,6 % и 1,9 %. През последните години в Литва беше отчетен недостиг на работна ръка в 28 професии, които изискват специфични умения или знания за екологичния преход. По-специално недостигът на работна ръка беше отчетен като фактор, ограничаващ производството в промишлеността и строителството през 2022 г.

| (39) | С оглед на оценката на Комисията Съветът разгледа програмата за стабилност за 2023 г., като становището му (17) е изразено в препоръка 1. |
| --- | --- |

(39)

С оглед на оценката на Комисията Съветът разгледа програмата за стабилност за 2023 г., като становището му (17) е изразено в препоръка 1.

| (40) | С оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките на държавите членки от еврозоната и колективния им принос за функционирането на Икономическия и паричен съюз, Съветът препоръча на държавите членки от еврозоната да предприемат действия, включително чрез своите планове за възстановяване и устойчивост, за: i) запазване на устойчивостта на обслужването на дълга и въздържане от широка подкрепа за съвкупното търсене през 2023 г., по-добро насочване на фискалните мерки, предприети за смекчаване на въздействието на високите цени на енергията, и обмисляне на подходящи начини за прекратяване на подкрепата при намаляване на натиска върху цените на енергията; ii) поддържане на високо равнище на публичните инвестиции и насърчаване на частните инвестиции в подкрепа на екологичния и цифровия преход; iii) подкрепа за промените в заплащането, които смекчават загубата на покупателна способност, като същевременно се ограничават вторичните ефекти върху инфлацията, допълнително подобряване на активните политики по заетостта и преодоляване на недостига на умения; iv) подобряване на бизнес средата и гарантиране, че енергийната подкрепа за дружествата е икономически ефективна, временна и насочена към жизнеспособни предприятия, както и че запазва стимулите за екологичния преход; и v) запазване на макрофинансовата стабилност и наблюдение на рисковете, като същевременно продължава работата по завършването на банковия съюз. За Литва препоръки 1, 2, 3 и 4 допринасят за изпълнението на първата, втората и третата препоръка, изложени в Препоръката от 2023 г. относно еврозоната, |
| --- | --- |

(40)

С оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките на държавите членки от еврозоната и колективния им принос за функционирането на Икономическия и паричен съюз, Съветът препоръча на държавите членки от еврозоната да предприемат действия, включително чрез своите планове за възстановяване и устойчивост, за: i) запазване на устойчивостта на обслужването на дълга и въздържане от широка подкрепа за съвкупното търсене през 2023 г., по-добро насочване на фискалните мерки, предприети за смекчаване на въздействието на високите цени на енергията, и обмисляне на подходящи начини за прекратяване на подкрепата при намаляване на натиска върху цените на енергията; ii) поддържане на високо равнище на публичните инвестиции и насърчаване на частните инвестиции в подкрепа на екологичния и цифровия преход; iii) подкрепа за промените в заплащането, които смекчават загубата на покупателна способност, като същевременно се ограничават вторичните ефекти върху инфлацията, допълнително подобряване на активните политики по заетостта и преодоляване на недостига на умения; iv) подобряване на бизнес средата и гарантиране, че енергийната подкрепа за дружествата е икономически ефективна, временна и насочена към жизнеспособни предприятия, както и че запазва стимулите за екологичния преход; и v) запазване на макрофинансовата стабилност и наблюдение на рисковете, като същевременно продължава работата по завършването на банковия съюз. За Литва препоръки 1, 2, 3 и 4 допринасят за изпълнението на първата, втората и третата препоръка, изложени в Препоръката от 2023 г. относно еврозоната,

ПРЕПОРЪЧВА на Литва да предприеме през 2023 г. и 2024 г. следните действия:

1.

Като поддържа стабилна фискална позиция през 2024 г., да запази финансираните на национално равнище публични инвестиции и да гарантира, че безвъзмездните средства по Механизма и другите фондове на Съюза се усвояват ефективно, по-специално с цел насърчаване на екологичния и цифровия преход.

За периода след 2024 г. да продължи да извършва инвестициите и реформите, водещи до по-висок устойчив растеж, и да запази разумна средносрочна фискална позиция.

Да увеличи адекватността на здравното обслужване и социалната закрила и да подобри общофункционалното управление на държавата.

2.

Да продължи стабилното изпълнение на своя план за възстановяване и устойчивост и да завърши бързо главата за REPowerEU с цел своевременно започване на изпълнението ѝ. Да пристъпи към бързо изпълнение на програмите по линия на политиката на сближаване при тясно взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост.

3.

Да укрепи първичната медицинска помощ и да разшири превантивните грижи с цел, наред с другото, да се засили устойчивостта на системата за здравеопазване. Да подобри планирането и предоставянето на социални услуги. Да подобри достъпа до социални жилища и тяхното качество.

4.

Допълнително да намали зависимостта от изкопаеми горива и вносна енергия чрез ускоряване на внедряването на възобновяеми енергийни източници, по-специално чрез осигуряване на достатъчен капацитет и достъп до мрежата, осигуряване на трансформация и декарбонизация на промишленото производство и увеличаване на използването на обществен и устойчив транспорт, както и чрез подобряване на енергийната ефективност на сградите с оглед, наред с другото, на намаляване на енергийната бедност. Да осигури достатъчен капацитет на междусистемните електропреносни връзки, за да се повиши сигурността на енергийните доставки, като продължи навременната синхронизация с електроенергийната мрежа на Съюза. Да увеличи усилията на политиката, насочени към предоставянето и придобиването на уменията и компетентностите, необходими за екологичния преход.

Съставено в Брюксел на 14 юли 2023 година.

За Съвета

Председател

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

2

(3)  Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета от 12 февруари 2021 г. за създаване на Механизъм за възстановяване и устойчивост (ОВ L 57, 18.2.2021 г., стр. 17).

3

(4)  Препоръка на Съвета от 16 май 2023 г. относно икономическата политика на еврозоната (ОВ C 180, 23.5.2023 г., стр. 1).

4

(5)  Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета от 27 февруари 2023 г. за изменение на Регламент (ЕС) 2021/241 във връзка с главите за REPowerEU в плановете за възстановяване и устойчивост и за изменение на регламенти (ЕС) No 1303/2013, (ЕС) 2021/1060 и (ЕС) 2021/1755 и Директива 2003/87/ЕО (ОВ L 63, 28.2.2023 г., стр. 1).

5

(6)  ST 10477/2021 INIT; ST 10477/2021 ADD 1.

6

(7)  Препоръка на Съвета от 18 юни 2021 г., съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност за 2021 г. на Литва (ОВ C 304, 29.7.2021 г., стр. 68).

7

(8)  Фискалната позиция се измерва с промяната в първичните разходи (без дискреционните мерки по отношение на приходите), като се изключват временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, но се включват разходите, финансирани с безвъзмездна подкрепа (безвъзмездни средства) по Механизма и с други фондове на Съюза — спрямо средносрочния потенциален растеж. За повече подробности вж. каре 1 във фискалните статистически таблици.

8

(9)  Другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, осигуриха експанзионистичен принос от 0,2 процентни пункта от БВП.

9

(10)  Тази стойност представлява равнището на годишните бюджетни разходи за тези мерки, включително текущите приходи и разходи, както и когато е уместно — мерките за капиталови разходи.

10

(11)  Препоръка на Съвета от 12 юли 2022 г. относно националната програма за реформи на Литва за 2022 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Литва за 2022 г. (ОВ C 334, 1.9.2022 г., стр. 120).

11

(12)  Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. средносрочният (среден за 10 години) потенциален растеж на производството на Литва, който се използва за измерване на фискалната позиция, се оценява на 14,0 % в номинално изражение.

12

(13)  Очаква се другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, да осигурят експанзионистичен принос от 0,2 процентни пункта от БВП.

13

(14)  Структурното салдо (салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и временните мерки), преизчислено от Комисията по общоприетата методика, сочи структурен дефицит от 0,6 % от БВП през 2023 г. и излишък от 0,2 % през 2024 г.

14

(15)  Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета от 5 август 2022 г. относно координирани мерки за намаляване на търсенето на газ (ОВ L 206, 8.8.2022 г., стр. 1).

15

(16)  Регламент (ЕС) 2023/706 на Съвета от 30 март 2023 г. за изменение на Регламент (ЕС) 2022/1369 във връзка с продължаване на периода на намаляване на търсенето във връзка с мерките за намаляване на търсенето на газ, и за засилване на докладването и наблюдението на тяхното прилагане (ОВ L 93, 31.3.2023 г., стр. 1).

16

(17)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

17

---

| 1.9.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 312/145 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 312/145

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 14 юли 2023 година

относно националната програма за реформи на Люксембург за 2023 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Люксембург за 2023 г.

(2023/C 312/16)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,

като взе предвид Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета (3), с който бе създаден Механизмът за възстановяване и устойчивост („Механизмът“), влезе в сила на 19 февруари 2021 г. По Механизма се предоставя финансова подкрепа на държавите членки за осъществяването на реформи и инвестиции, водещи до фискален стимул, финансиран от Съюза. В съответствие с приоритетите на европейския семестър Механизмът допринася за икономическото и приобщаващото възстановяване и за осъществяването на устойчиви и стимулиращи растежа реформи и инвестиции, по-специално реформи и инвестиции за насърчаване на екологичния и цифровия преход и за укрепване на устойчивостта на икономиките на държавите членки. Механизмът също така спомага за укрепването на публичните финанси и стимулира растежа и създаването на работни места в средносрочен и дългосрочен план, подобрява териториалното сближаване в рамките на Съюза и подкрепя непрекъснатото прилагане на Европейския стълб на социалните права. Максималното финансово участие за държава членка в рамките на Механизма беше актуализирано на 30 юни 2022 г. в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕС) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета (3), с който бе създаден Механизмът за възстановяване и устойчивост („Механизмът“), влезе в сила на 19 февруари 2021 г. По Механизма се предоставя финансова подкрепа на държавите членки за осъществяването на реформи и инвестиции, водещи до фискален стимул, финансиран от Съюза. В съответствие с приоритетите на европейския семестър Механизмът допринася за икономическото и приобщаващото възстановяване и за осъществяването на устойчиви и стимулиращи растежа реформи и инвестиции, по-специално реформи и инвестиции за насърчаване на екологичния и цифровия преход и за укрепване на устойчивостта на икономиките на държавите членки. Механизмът също така спомага за укрепването на публичните финанси и стимулира растежа и създаването на работни места в средносрочен и дългосрочен план, подобрява териториалното сближаване в рамките на Съюза и подкрепя непрекъснатото прилагане на Европейския стълб на социалните права. Максималното финансово участие за държава членка в рамките на Механизма беше актуализирано на 30 юни 2022 г. в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕС) 2021/241.

| (2) | На 22 ноември 2022 г. Комисията прие годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2023 г. На 23 март 2023 г. Европейският съвет одобри приоритетите на годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., които са съсредоточени около четирите измерения на конкурентоспособната устойчивост. На 22 ноември 2022 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие и доклада за механизма за предупреждение за 2023 г., в който посочи Люксембург като една от държавите членки, които може да бъдат засегнати или за които може да съществува риск да бъдат засегнати от дисбаланси, и за които ще е необходим задълбочен преглед. На същата дата Комисията прие и становище относно проекта на бюджетен план за 2023 г. на Люксембург. Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната и предложение за съвместния доклад за заетостта за 2023 г., в който се анализира прилагането на насоките за заетостта и принципите на Европейския стълб на социалните права. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната (4) („Препоръка от 2023 г. относно еврозоната“) на 16 май 2023 г. и съвместния доклад за заетостта на 13 март 2023 г. |
| --- | --- |

(2)

На 22 ноември 2022 г. Комисията прие годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2023 г. На 23 март 2023 г. Европейският съвет одобри приоритетите на годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., които са съсредоточени около четирите измерения на конкурентоспособната устойчивост. На 22 ноември 2022 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие и доклада за механизма за предупреждение за 2023 г., в който посочи Люксембург като една от държавите членки, които може да бъдат засегнати или за които може да съществува риск да бъдат засегнати от дисбаланси, и за които ще е необходим задълбочен преглед. На същата дата Комисията прие и становище относно проекта на бюджетен план за 2023 г. на Люксембург. Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната и предложение за съвместния доклад за заетостта за 2023 г., в който се анализира прилагането на насоките за заетостта и принципите на Европейския стълб на социалните права. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната (4) („Препоръка от 2023 г. относно еврозоната“) на 16 май 2023 г. и съвместния доклад за заетостта на 13 март 2023 г.

| (3) | Въпреки че икономиките на Съюза показват забележителна устойчивост, геополитическият контекст продължава да оказва отрицателно въздействие. Като застава твърдо зад Украйна, Съюзът насочва своята програма за икономическа и социална политика към намаляване на отрицателното въздействие от енергийните сътресения върху уязвимите домакинства и предприятия в краткосрочен план и към запазване на усилията за осъществяване на екологичния и цифровия преход, подкрепа за устойчив и приобщаващ растеж, запазване на макроикономическата стабилност и повишаване на устойчивостта в средносрочен план. Той също така поставя особен акцент върху повишаването на конкурентоспособността и производителността на Съюза. |
| --- | --- |

(3)

Въпреки че икономиките на Съюза показват забележителна устойчивост, геополитическият контекст продължава да оказва отрицателно въздействие. Като застава твърдо зад Украйна, Съюзът насочва своята програма за икономическа и социална политика към намаляване на отрицателното въздействие от енергийните сътресения върху уязвимите домакинства и предприятия в краткосрочен план и към запазване на усилията за осъществяване на екологичния и цифровия преход, подкрепа за устойчив и приобщаващ растеж, запазване на макроикономическата стабилност и повишаване на устойчивостта в средносрочен план. Той също така поставя особен акцент върху повишаването на конкурентоспособността и производителността на Съюза.

| (4) | На 1 февруари 2023 г. Комисията публикува съобщение, озаглавено „Промишлен план на Зеления пакт за ерата на нулеви нетни емисии“ („промишлен план на Зеления пакт“). Целта на промишления план на Зеления пакт е засилване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии и подпомагане на бързия преход към неутралност по отношение на климата. Планът допълва текущите усилия в рамките на Европейския зелен пакт и REPowerEU. Той има за цел и да се осигури по-благоприятна среда за увеличаване на производствения капацитет на Съюза за технологиите и продуктите с нулеви нетни емисии, необходими за постигане на амбициозните цели на Съюза в областта на климата, и да се гарантира достъп до съответните суровини от критично значение, включително чрез диверсифициране на източниците, правилно използване на геоложките ресурси в държавите членки и максимално увеличаване на рециклирането на суровини. Промишленият план на Зеления пакт се основава на четири стълба: предвидима и опростена регулаторна среда, по-бърз достъп до финансиране, повишаване на уменията и отворена търговия за устойчиви вериги на доставки. На 16 март 2023 г. Комисията публикува ново съобщение, озаглавено „Дългосрочна конкурентоспособност на ЕС: перспективи след 2030 г.“, структурирано около девет взаимно подсилващи се движещи сили с цел да се работи за стимулираща растежа регулаторна рамка. В него се определят приоритети на политиката, насочени към активно осигуряване на структурни подобрения, добре насочени инвестиции и регулаторни мерки за дългосрочната конкурентоспособност на Съюза и неговите държави членки. Препоръките по-долу спомагат за изпълнението на тези приоритети. |
| --- | --- |

(4)

На 1 февруари 2023 г. Комисията публикува съобщение, озаглавено „Промишлен план на Зеления пакт за ерата на нулеви нетни емисии“ („промишлен план на Зеления пакт“). Целта на промишления план на Зеления пакт е засилване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии и подпомагане на бързия преход към неутралност по отношение на климата. Планът допълва текущите усилия в рамките на Европейския зелен пакт и REPowerEU. Той има за цел и да се осигури по-благоприятна среда за увеличаване на производствения капацитет на Съюза за технологиите и продуктите с нулеви нетни емисии, необходими за постигане на амбициозните цели на Съюза в областта на климата, и да се гарантира достъп до съответните суровини от критично значение, включително чрез диверсифициране на източниците, правилно използване на геоложките ресурси в държавите членки и максимално увеличаване на рециклирането на суровини. Промишленият план на Зеления пакт се основава на четири стълба: предвидима и опростена регулаторна среда, по-бърз достъп до финансиране, повишаване на уменията и отворена търговия за устойчиви вериги на доставки. На 16 март 2023 г. Комисията публикува ново съобщение, озаглавено „Дългосрочна конкурентоспособност на ЕС: перспективи след 2030 г.“, структурирано около девет взаимно подсилващи се движещи сили с цел да се работи за стимулираща растежа регулаторна рамка. В него се определят приоритети на политиката, насочени към активно осигуряване на структурни подобрения, добре насочени инвестиции и регулаторни мерки за дългосрочната конкурентоспособност на Съюза и неговите държави членки. Препоръките по-долу спомагат за изпълнението на тези приоритети.

| (5) | През 2023 г. европейският семестър за координация на икономическите политики продължава да се развива в съответствие с прилагането на Механизма. Пълното изпълнение на плановете за възстановяване и устойчивост продължава да е от съществено значение за изпълнението на приоритетите на политиката в рамките на европейския семестър, тъй като плановете обхващат всички или значителна част от съответните специфични за всяка държава препоръки, отправени през последните години. Специфичните за всяка държава препоръки за 2019 г., 2020 г. и 2022 г. продължават да бъдат еднакво актуални за плановете за възстановяване и устойчивост, преразгледани, актуализирани или изменени в съответствие с членове 14, 18 и 21 от Регламент (ЕС) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

През 2023 г. европейският семестър за координация на икономическите политики продължава да се развива в съответствие с прилагането на Механизма. Пълното изпълнение на плановете за възстановяване и устойчивост продължава да е от съществено значение за изпълнението на приоритетите на политиката в рамките на европейския семестър, тъй като плановете обхващат всички или значителна част от съответните специфични за всяка държава препоръки, отправени през последните години. Специфичните за всяка държава препоръки за 2019 г., 2020 г. и 2022 г. продължават да бъдат еднакво актуални за плановете за възстановяване и устойчивост, преразгледани, актуализирани или изменени в съответствие с членове 14, 18 и 21 от Регламент (ЕС) 2021/241.

| (6) | Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета (5) („Регламентът REPowerEU“), приет на 27 февруари 2023 г., има за цел бързото премахване на зависимостта на Съюза от вноса на руски изкопаеми горива. Това ще допринесе за енергийната сигурност и диверсификацията на енергийните доставки на Съюза, като същевременно ще увеличи използването на възобновяеми енергийни източници, капацитета за съхранение на енергия и енергийната ефективност. Регламентът REPowerEU дава възможност на държавите членки да добавят нова глава за REPowerEU към своите национални планове за възстановяване и устойчивост, за да финансират ключови реформи и инвестиции, които ще спомогнат за постигането на целите на REPowerEU. Тези реформи и инвестиции също така ще спомогнат за повишаване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии, както е посочено в промишления план на Зеления пакт, и за изпълнение на свързаните с енергетиката специфични за всяка държава препоръки, отправени към държавите членки през 2022 г. и когато е приложимо, през 2023 г. С Регламента REPowerEU се въвежда нова категория безвъзмездна финансова подкрепа, която се предоставя на държавите членки за финансиране на нови свързани с енергетиката реформи и инвестиции в рамките на техните планове за възстановяване и устойчивост. |
| --- | --- |

(6)

Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета (5) („Регламентът REPowerEU“), приет на 27 февруари 2023 г., има за цел бързото премахване на зависимостта на Съюза от вноса на руски изкопаеми горива. Това ще допринесе за енергийната сигурност и диверсификацията на енергийните доставки на Съюза, като същевременно ще увеличи използването на възобновяеми енергийни източници, капацитета за съхранение на енергия и енергийната ефективност. Регламентът REPowerEU дава възможност на държавите членки да добавят нова глава за REPowerEU към своите национални планове за възстановяване и устойчивост, за да финансират ключови реформи и инвестиции, които ще спомогнат за постигането на целите на REPowerEU. Тези реформи и инвестиции също така ще спомогнат за повишаване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии, както е посочено в промишления план на Зеления пакт, и за изпълнение на свързаните с енергетиката специфични за всяка държава препоръки, отправени към държавите членки през 2022 г. и когато е приложимо, през 2023 г. С Регламента REPowerEU се въвежда нова категория безвъзмездна финансова подкрепа, която се предоставя на държавите членки за финансиране на нови свързани с енергетиката реформи и инвестиции в рамките на техните планове за възстановяване и устойчивост.

| (7) | На 8 март 2023 г. Комисията прие съобщение, в което се предоставят насоки за фискалната политика за 2024 г. („съобщението от 8 март 2023 г.“). То има за цел да подпомогне изготвянето на програмите за стабилност и конвергенция на държавите членки и по този начин да се засили координацията на политиките. Комисията припомни, че общата клауза за дерогация от Пакта за стабилност и растеж ще бъде дезактивирана в края на 2023 г. Тя призова за фискални политики през периода 2023—2024 г., които осигуряват средносрочна устойчивост на обслужването на дълга и повишават потенциалния растеж по устойчив начин, и прикани държавите членки да определят в своите програми за стабилност и конвергенция за 2023 г. начина, по който фискалните им планове ще осигурят спазването на референтната стойност по Договора от 3 % от брутния вътрешен продукт (БВП), както и реалистичното и непрекъснато намаляване на дълга или запазването на благоразумно равнище на дълга в средносрочен план. Комисията прикани държавите членки също така постепенно да премахнат националните фискални мерки, въведени за защита на домакинствата и предприятията от енергийния ценови шок, като се започне с тези с най-слаба насоченост. Тя посочи, че ако мерките за подкрепа трябва да бъдат удължени поради подновен натиск върху цените на енергията, държавите членки следва да насочат много по-добре тези мерки към уязвимите домакинства и предприятия. Комисията заяви, че фискалните препоръки ще бъдат количествено определени и диференцирани. Освен това, както се предлага в съобщението на Комисията от 9 ноември 2022 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС, фискалните препоръки ще бъдат формулирани въз основа на нетните първични разходи. Комисията препоръча всички държави членки да продължат да защитават инвестициите, финансирани на национално равнище, и да гарантират ефективното използване на средствата по линия на Механизма и други фондове на Съюза, по-специално с оглед на екологичния и цифровия преход и целите по отношение на устойчивостта. Комисията посочи, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. в съответствие с действащите правни разпоредби. |
| --- | --- |

(7)

На 8 март 2023 г. Комисията прие съобщение, в което се предоставят насоки за фискалната политика за 2024 г. („съобщението от 8 март 2023 г.“). То има за цел да подпомогне изготвянето на програмите за стабилност и конвергенция на държавите членки и по този начин да се засили координацията на политиките. Комисията припомни, че общата клауза за дерогация от Пакта за стабилност и растеж ще бъде дезактивирана в края на 2023 г. Тя призова за фискални политики през периода 2023—2024 г., които осигуряват средносрочна устойчивост на обслужването на дълга и повишават потенциалния растеж по устойчив начин, и прикани държавите членки да определят в своите програми за стабилност и конвергенция за 2023 г. начина, по който фискалните им планове ще осигурят спазването на референтната стойност по Договора от 3 % от брутния вътрешен продукт (БВП), както и реалистичното и непрекъснато намаляване на дълга или запазването на благоразумно равнище на дълга в средносрочен план. Комисията прикани държавите членки също така постепенно да премахнат националните фискални мерки, въведени за защита на домакинствата и предприятията от енергийния ценови шок, като се започне с тези с най-слаба насоченост. Тя посочи, че ако мерките за подкрепа трябва да бъдат удължени поради подновен натиск върху цените на енергията, държавите членки следва да насочат много по-добре тези мерки към уязвимите домакинства и предприятия. Комисията заяви, че фискалните препоръки ще бъдат количествено определени и диференцирани. Освен това, както се предлага в съобщението на Комисията от 9 ноември 2022 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС, фискалните препоръки ще бъдат формулирани въз основа на нетните първични разходи. Комисията препоръча всички държави членки да продължат да защитават инвестициите, финансирани на национално равнище, и да гарантират ефективното използване на средствата по линия на Механизма и други фондове на Съюза, по-специално с оглед на екологичния и цифровия преход и целите по отношение на устойчивостта. Комисията посочи, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. в съответствие с действащите правни разпоредби.

| (8) | На 26 април 2023 г. Комисията представи законодателни предложения за извършване на цялостна реформа на правилата на Съюза за икономическо управление. Основната цел на предложенията е да се засили устойчивостта на обслужването на публичния дълг и да се насърчи устойчивият и приобщаващ растеж във всички държави членки чрез реформи и инвестиции. Предложенията на Комисията са насочени към подобряване на националната ангажираност, опростяване на рамката и преминаване към по-голям средносрочен фокус в съчетание с ефективно и по-последователно правоприлагане. Съгласно заключенията на Съвета от 14 март 2023 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС целта е законодателната работа да приключи през 2023 г. |
| --- | --- |

(8)

На 26 април 2023 г. Комисията представи законодателни предложения за извършване на цялостна реформа на правилата на Съюза за икономическо управление. Основната цел на предложенията е да се засили устойчивостта на обслужването на публичния дълг и да се насърчи устойчивият и приобщаващ растеж във всички държави членки чрез реформи и инвестиции. Предложенията на Комисията са насочени към подобряване на националната ангажираност, опростяване на рамката и преминаване към по-голям средносрочен фокус в съчетание с ефективно и по-последователно правоприлагане. Съгласно заключенията на Съвета от 14 март 2023 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС целта е законодателната работа да приключи през 2023 г.

| (9) | На 21 април 2021 г. Люксембург представи на Комисията своя национален план за възстановяване и устойчивост в съответствие с член 18, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2021/241. Съгласно член 19 от Регламент (ЕС) 2021/241 Комисията оцени целесъобразността, ефективността, ефикасността и съгласуваността на плана за възстановяване и устойчивост в съответствие с насоките за оценка, съдържащи се в приложение V към посочения регламент. На 13 юли 2021 г. Съветът прие своето решение за изпълнение за одобряване на оценката на плана за възстановяване и устойчивост на Люксембург (6). Отпускането на траншовете зависи от приемането на решение на Комисията в съответствие с член 24, параграф 5 от Регламент (ЕС) 2021/241, в което се посочва, че Люксембург е изпълнил задоволително съответните ключови етапи и цели, определени в решението за изпълнение на Съвета. Задоволителното изпълнение предполага, че постигането на предходните ключови етапи и цели е запазено. |
| --- | --- |

(9)

На 21 април 2021 г. Люксембург представи на Комисията своя национален план за възстановяване и устойчивост в съответствие с член 18, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2021/241. Съгласно член 19 от Регламент (ЕС) 2021/241 Комисията оцени целесъобразността, ефективността, ефикасността и съгласуваността на плана за възстановяване и устойчивост в съответствие с насоките за оценка, съдържащи се в приложение V към посочения регламент. На 13 юли 2021 г. Съветът прие своето решение за изпълнение за одобряване на оценката на плана за възстановяване и устойчивост на Люксембург (6). Отпускането на траншовете зависи от приемането на решение на Комисията в съответствие с член 24, параграф 5 от Регламент (ЕС) 2021/241, в което се посочва, че Люксембург е изпълнил задоволително съответните ключови етапи и цели, определени в решението за изпълнение на Съвета. Задоволителното изпълнение предполага, че постигането на предходните ключови етапи и цели е запазено.

| (10) | На 28 април 2023 г. Люксембург представи своята национална програма за реформи за 2023 г., а на 27 април 2023 г. — програмата си за стабилност за 2023 г., в съответствие с член 4, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1466/97. Двете програми бяха оценени заедно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В съответствие с член 27 от Регламент (ЕС) 2021/241 националната програма за реформи за 2023 г. отразява също шестмесечното докладване на Люксембург относно напредъка, постигнат при изпълнението на неговия план за възстановяване и устойчивост. |
| --- | --- |

(10)

На 28 април 2023 г. Люксембург представи своята национална програма за реформи за 2023 г., а на 27 април 2023 г. — програмата си за стабилност за 2023 г., в съответствие с член 4, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1466/97. Двете програми бяха оценени заедно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В съответствие с член 27 от Регламент (ЕС) 2021/241 националната програма за реформи за 2023 г. отразява също шестмесечното докладване на Люксембург относно напредъка, постигнат при изпълнението на неговия план за възстановяване и устойчивост.

| (11) | На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклада за Люксембург за 2023 г. В него беше оценен напредъкът на Люксембург в изпълнението на съответните специфични за държавата препоръки, приети от Съвета в периода 2019—2022 г., и беше направен преглед на изпълнението от страна на Люксембург на плана за възстановяване и устойчивост. Въз основа на този анализ в доклада за държавата бяха посочени пропуски по отношение на предизвикателствата, които не са разгледани или са само частично разгледани в плана за възстановяване и устойчивост, както и по отношение на новите и нововъзникващите предизвикателства. В него бяха оценени също напредъкът на Люксембург при прилагането на Европейския стълб на социалните права и постигането на водещите цели на Съюза в областта на заетостта, уменията и намаляването на бедността, както и напредъкът в постигането на целите на Обединените нации за устойчиво развитие. |
| --- | --- |

(11)

На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклада за Люксембург за 2023 г. В него беше оценен напредъкът на Люксембург в изпълнението на съответните специфични за държавата препоръки, приети от Съвета в периода 2019—2022 г., и беше направен преглед на изпълнението от страна на Люксембург на плана за възстановяване и устойчивост. Въз основа на този анализ в доклада за държавата бяха посочени пропуски по отношение на предизвикателствата, които не са разгледани или са само частично разгледани в плана за възстановяване и устойчивост, както и по отношение на новите и нововъзникващите предизвикателства. В него бяха оценени също напредъкът на Люксембург при прилагането на Европейския стълб на социалните права и постигането на водещите цели на Съюза в областта на заетостта, уменията и намаляването на бедността, както и напредъкът в постигането на целите на Обединените нации за устойчиво развитие.

| (12) | Комисията извърши задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 за Люксембург и публикува резултатите от него на 24 май 2023 г. Тя стигна до заключението, че в Люксембург не са налице макроикономически дисбаланси. По-конкретно, уязвимостите, свързани с високите цени на жилищата и високата задлъжнялост на домакинствата, напоследък са се увеличили, но като цяло изглежда, че засега са ограничени и се очаква да намалеят в средносрочен план. Значителното нарастване на населението заедно с увеличеното предоставяне на ипотечни кредити, стимулирано от фискалната подкрепа, увеличи търсенето на жилища, докато предлагането е ограничено от недостига на земя, налична за строителство, и от запасяването със земя. Увеличаващото се несъответствие между търсенето и предлагането на жилища доведе до силно увеличение на цените на жилищата с нарастващи рискове от надценяване на жилищата и влошаване на финансовата им достъпност. Цените на жилищата намаляха значително в края на 2022 г., но и броят на сделките с тях рязко намаля, тъй като повишаването на лихвените проценти доведе до обрат на пазара. Въпреки това не се очаква рязка корекция в цените на жилищата, тъй като доходите се поддържат на добро равнище и се очаква недостигът при предлагането на жилища да продължи. Задлъжнялостта на домакинствата е много висока с оглед на разполагаемия доход и се увеличава, докато получаването на заеми намаля до известна степен в края на 2022 г. Финансовите активи на домакинствата също са значителни, задлъжнялостта се увеличава към по-високите равнища на доходи и богатство, а банковият сектор е стабилен, което като цяло смекчава макрофинансовите рискове. Допълнителни усилия, вложени в политиката, като например укрепване и приоритизиране на приемането и изпълнението на скорошни мерки, включително периодични данъци за увеличаване на предлагането на земя за застрояване, съчетани с текущата реформа на планирането на ползването на земя, може да помогнат за увеличаване на предлагането на жилища, по-конкретно чрез предлагане на финансово достъпни и социални жилища, насочено към най-нуждаещите се. Ефективността на пазара на наеми също може да бъде подобрена. Освен това намаляването на приспадането на ипотечните лихви, което неотдавна беше значително увеличено, би намалило данъчното стимулиране за получаване на заеми, което поддържа високите цени на жилищата. |
| --- | --- |

(12)

Комисията извърши задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 за Люксембург и публикува резултатите от него на 24 май 2023 г. Тя стигна до заключението, че в Люксембург не са налице макроикономически дисбаланси. По-конкретно, уязвимостите, свързани с високите цени на жилищата и високата задлъжнялост на домакинствата, напоследък са се увеличили, но като цяло изглежда, че засега са ограничени и се очаква да намалеят в средносрочен план. Значителното нарастване на населението заедно с увеличеното предоставяне на ипотечни кредити, стимулирано от фискалната подкрепа, увеличи търсенето на жилища, докато предлагането е ограничено от недостига на земя, налична за строителство, и от запасяването със земя. Увеличаващото се несъответствие между търсенето и предлагането на жилища доведе до силно увеличение на цените на жилищата с нарастващи рискове от надценяване на жилищата и влошаване на финансовата им достъпност. Цените на жилищата намаляха значително в края на 2022 г., но и броят на сделките с тях рязко намаля, тъй като повишаването на лихвените проценти доведе до обрат на пазара. Въпреки това не се очаква рязка корекция в цените на жилищата, тъй като доходите се поддържат на добро равнище и се очаква недостигът при предлагането на жилища да продължи. Задлъжнялостта на домакинствата е много висока с оглед на разполагаемия доход и се увеличава, докато получаването на заеми намаля до известна степен в края на 2022 г. Финансовите активи на домакинствата също са значителни, задлъжнялостта се увеличава към по-високите равнища на доходи и богатство, а банковият сектор е стабилен, което като цяло смекчава макрофинансовите рискове. Допълнителни усилия, вложени в политиката, като например укрепване и приоритизиране на приемането и изпълнението на скорошни мерки, включително периодични данъци за увеличаване на предлагането на земя за застрояване, съчетани с текущата реформа на планирането на ползването на земя, може да помогнат за увеличаване на предлагането на жилища, по-конкретно чрез предлагане на финансово достъпни и социални жилища, насочено към най-нуждаещите се. Ефективността на пазара на наеми също може да бъде подобрена. Освен това намаляването на приспадането на ипотечните лихви, което неотдавна беше значително увеличено, би намалило данъчното стимулиране за получаване на заеми, което поддържа високите цени на жилищата.

| (13) | В съответствие с данни, потвърдени от Евростат, излишъкът по консолидирания държавен бюджет на Люксембург е намалял от 0,7 % от БВП през 2021 г. на 0,2 % през 2022 г., а консолидираният държавен дълг слабо се е увеличил от 24,5 % от БВП в края на 2021 г. на 24,6 % в края на 2022 г. |
| --- | --- |

(13)

В съответствие с данни, потвърдени от Евростат, излишъкът по консолидирания държавен бюджет на Люксембург е намалял от 0,7 % от БВП през 2021 г. на 0,2 % през 2022 г., а консолидираният държавен дълг слабо се е увеличил от 24,5 % от БВП в края на 2021 г. на 24,6 % в края на 2022 г.

| (14) | Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно от мерките на фискалната политика, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. През 2022 г. тези мерки на фискалната политика, водещи до намаляване на приходите, включваха намаляване на данъците върху продуктите, за да се намалят потребителските цени на бензина, дизела и мазута със 7,5 цента на литър, докато мерките на фискалната политика, водещи до увеличаване на разходите, включваха въвеждането на данъчен кредит за енергия (7), помощ за предприятия, засегнати от нарастващите цени на енергията и ограничаване на увеличенията на цената на газа. Комисията оценява нетните бюджетни разходи за тези мерки на 0,5 % от БВП през 2022 г. Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно и от бюджетните разходи за предоставянето на временна закрила на разселените лица от Украйна, които се оценяват на 0,1 % от БВП през 2022 г. В същото време прогнозните разходи за временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, намаляха до 0,2 % от БВП през 2022 г. спрямо 1,0 % през 2021 г. |
| --- | --- |

(14)

Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно от мерките на фискалната политика, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. През 2022 г. тези мерки на фискалната политика, водещи до намаляване на приходите, включваха намаляване на данъците върху продуктите, за да се намалят потребителските цени на бензина, дизела и мазута със 7,5 цента на литър, докато мерките на фискалната политика, водещи до увеличаване на разходите, включваха въвеждането на данъчен кредит за енергия (7), помощ за предприятия, засегнати от нарастващите цени на енергията и ограничаване на увеличенията на цената на газа. Комисията оценява нетните бюджетни разходи за тези мерки на 0,5 % от БВП през 2022 г. Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно и от бюджетните разходи за предоставянето на временна закрила на разселените лица от Украйна, които се оценяват на 0,1 % от БВП през 2022 г. В същото време прогнозните разходи за временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, намаляха до 0,2 % от БВП през 2022 г. спрямо 1,0 % през 2021 г.

| (15) | На 18 юни 2021 г. Съветът препоръча през 2022 г. Люксембург (8) да поддържа подкрепяща фискална позиция, включително от импулса, осигурен от Механизма, и да запази инвестициите, финансирани на национално равнище. |
| --- | --- |

(15)

На 18 юни 2021 г. Съветът препоръча през 2022 г. Люксембург (8) да поддържа подкрепяща фискална позиция, включително от импулса, осигурен от Механизма, и да запази инвестициите, финансирани на национално равнище.

| (16) | Според оценките на Комисията фискалната позиция (9) през 2022 г. е била подкрепяща — с равнище от – 0,9 % от БВП, както бе препоръчано от Съвета. В съответствие с препоръката на Съвета Люксембург продължи да подпомага възстановяването с инвестиции, финансирани от Механизма. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, възлизаха на 0,1 % от БВП през 2022 г. (0,1 % от БВП през 2021 г.). Инвестициите, финансирани на национално равнище, осигуриха неутрален принос към фискалната позиция (10). Следователно Люксембург е запазил инвестициите, финансирани на национално равнище, в съответствие с препоръката на Съвета. Същевременно ръстът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (без новите мерки по отношение на приходите) доведе до експанзионистичен принос в размер на 1,3 процентни пункта към фискалната позиция. Този значителен експанзионистичен принос включваше допълнителното въздействие на мерките, предприети за намаляване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията (допълнителни нетни бюджетни разходи в размер на 0,5 % от БВП), както и разходите за предоставяне на временна закрила на разселените лица от Украйна (0,1 % от БВП). В същото време субсидиите, другите текущи разходи и междинното потребление също допринесоха (0,3 % от БВП) за растежа на нетните първични текущи разходи. Следователно Люксембург не е държал в достатъчна степен под контрол нарастването на текущите разходи, финансирани на национално равнище. Този значителен експанзионистичен принос на финансираните на национално равнище текущи разходи само частично се дължи на мерките за справяне с икономическото и социалното въздействие на увеличението на цените на енергията, както и на разходите за предоставяне на временна закрила на разселените лица от Украйна. |
| --- | --- |

(16)

Според оценките на Комисията фискалната позиция (9) през 2022 г. е била подкрепяща — с равнище от – 0,9 % от БВП, както бе препоръчано от Съвета. В съответствие с препоръката на Съвета Люксембург продължи да подпомага възстановяването с инвестиции, финансирани от Механизма. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, възлизаха на 0,1 % от БВП през 2022 г. (0,1 % от БВП през 2021 г.). Инвестициите, финансирани на национално равнище, осигуриха неутрален принос към фискалната позиция (10). Следователно Люксембург е запазил инвестициите, финансирани на национално равнище, в съответствие с препоръката на Съвета. Същевременно ръстът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (без новите мерки по отношение на приходите) доведе до експанзионистичен принос в размер на 1,3 процентни пункта към фискалната позиция. Този значителен експанзионистичен принос включваше допълнителното въздействие на мерките, предприети за намаляване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията (допълнителни нетни бюджетни разходи в размер на 0,5 % от БВП), както и разходите за предоставяне на временна закрила на разселените лица от Украйна (0,1 % от БВП). В същото време субсидиите, другите текущи разходи и междинното потребление също допринесоха (0,3 % от БВП) за растежа на нетните първични текущи разходи. Следователно Люксембург не е държал в достатъчна степен под контрол нарастването на текущите разходи, финансирани на национално равнище. Този значителен експанзионистичен принос на финансираните на национално равнище текущи разходи само частично се дължи на мерките за справяне с икономическото и социалното въздействие на увеличението на цените на енергията, както и на разходите за предоставяне на временна закрила на разселените лица от Украйна.

| (17) | Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в програмата за стабилност за 2023 г. е по-благоприятен от прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. за 2023 г. и след това. Правителството предвижда реалният БВП да нарасне с 2,4 % през 2023 г. и с 3,8 % през 2024 г. За сравнение, прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. предвижда по-нисък растеж на реалния БВП от 1,6 % през 2023 г. и 2,4 % през 2024 г., главно поради по-ниския принос на нетния износ за растежа през 2023 г. и вътрешното търсене през 2024 г. (11) |
| --- | --- |

(17)

Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в програмата за стабилност за 2023 г. е по-благоприятен от прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. за 2023 г. и след това. Правителството предвижда реалният БВП да нарасне с 2,4 % през 2023 г. и с 3,8 % през 2024 г. За сравнение, прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. предвижда по-нисък растеж на реалния БВП от 1,6 % през 2023 г. и 2,4 % през 2024 г., главно поради по-ниския принос на нетния износ за растежа през 2023 г. и вътрешното търсене през 2024 г. (11)

| (18) | В своята програма за стабилност за 2023 г. правителството очаква съотношението на дефицита по консолидирания държавен бюджет да се влоши до дефицит от 1,5 % от БВП през 2023 г. Влошаването през 2023 г. отразява главно допълнителните мерки за подкрепа на доходите на домакинствата и предприятията в резултат на високите цени на енергията и инфлацията. Според програмата за стабилност за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да нарасне от 24,6 % в края на 2022 г. до 26,1 % в края на 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 1,7 % от БВП за 2023 г. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. това е малко по-висока стойност от дефицита, предвиден в програмата за стабилност за 2023 г., главно поради малко по-ниските приходи от данъци. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда малко по-ниско съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 25,9 % в края на 2023 г. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. разликата се дължи на по-висок номинален растеж на БВП през 2023 г. |
| --- | --- |

(18)

В своята програма за стабилност за 2023 г. правителството очаква съотношението на дефицита по консолидирания държавен бюджет да се влоши до дефицит от 1,5 % от БВП през 2023 г. Влошаването през 2023 г. отразява главно допълнителните мерки за подкрепа на доходите на домакинствата и предприятията в резултат на високите цени на енергията и инфлацията. Според програмата за стабилност за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да нарасне от 24,6 % в края на 2022 г. до 26,1 % в края на 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 1,7 % от БВП за 2023 г. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. това е малко по-висока стойност от дефицита, предвиден в програмата за стабилност за 2023 г., главно поради малко по-ниските приходи от данъци. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда малко по-ниско съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 25,9 % в края на 2023 г. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. разликата се дължи на по-висок номинален растеж на БВП през 2023 г.

| (19) | Салдото по консолидирания държавен бюджет през 2023 г. се очаква да продължи да се влияе от мерките, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. Те се състоят от мерки, които бяха продължени от 2022 г., по-специално ограничаване на увеличенията на цените на газа чрез субсидиране на разходите за енергия и такси за мрежата на домакинствата, стабилизиране на цените на електроенергията чрез субсидии за домакинствата и мерки за подкрепа на предприятията, както и нови мерки. Нетните бюджетни разходи за мерките за подкрепа в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. възлизат на 1,1 % от БВП през 2023 г. (12) Някои от мерките през 2023 г. са насочени към най-уязвимите домакинства или предприятия, но по-голямата част от мерките не запазват ценовия сигнал за намаляване на енергийните потребности и повишаване на енергийната ефективност. В резултат на това в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. размерът на целевите мерки за подкрепа, който трябва да бъде взет предвид при оценката на спазването на препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. (13), се оценява на 0,6 % от БВП през 2023 г. (спрямо 0,4 % от БВП през 2022 г.). |
| --- | --- |

(19)

Салдото по консолидирания държавен бюджет през 2023 г. се очаква да продължи да се влияе от мерките, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. Те се състоят от мерки, които бяха продължени от 2022 г., по-специално ограничаване на увеличенията на цените на газа чрез субсидиране на разходите за енергия и такси за мрежата на домакинствата, стабилизиране на цените на електроенергията чрез субсидии за домакинствата и мерки за подкрепа на предприятията, както и нови мерки. Нетните бюджетни разходи за мерките за подкрепа в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. възлизат на 1,1 % от БВП през 2023 г. (12) Някои от мерките през 2023 г. са насочени към най-уязвимите домакинства или предприятия, но по-голямата част от мерките не запазват ценовия сигнал за намаляване на енергийните потребности и повишаване на енергийната ефективност. В резултат на това в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. размерът на целевите мерки за подкрепа, който трябва да бъде взет предвид при оценката на спазването на препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. (13), се оценява на 0,6 % от БВП през 2023 г. (спрямо 0,4 % от БВП през 2022 г.).

| (20) | В препоръката си от 12 юли 2022 г. Съветът препоръча Люксембург да предприеме действия, за да гарантира, че през 2023 г. растежът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи е в съответствие с като цяло неутрална позиция на политиката (14), като се вземе предвид продължаващата временна и целенасочена подкрепа за най-уязвимите на покачването на цените на енергията домакинства и предприятия и за хората, бягащи от Украйна. Люксембург следва да има готовност да адаптира текущите разходи към променящата се ситуация. На Люксембург се препоръча също да увеличи публичните инвестиции за екологичния и цифровия преход, както и за енергийната сигурност, като се вземе предвид инициативата REPowerEU, включително чрез използване на Механизма и други фондове на Съюза. |
| --- | --- |

(20)

В препоръката си от 12 юли 2022 г. Съветът препоръча Люксембург да предприеме действия, за да гарантира, че през 2023 г. растежът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи е в съответствие с като цяло неутрална позиция на политиката (14), като се вземе предвид продължаващата временна и целенасочена подкрепа за най-уязвимите на покачването на цените на енергията домакинства и предприятия и за хората, бягащи от Украйна. Люксембург следва да има готовност да адаптира текущите разходи към променящата се ситуация. На Люксембург се препоръча също да увеличи публичните инвестиции за екологичния и цифровия преход, както и за енергийната сигурност, като се вземе предвид инициативата REPowerEU, включително чрез използване на Механизма и други фондове на Съюза.

| (21) | През 2023 г. в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда фискалната позиция да бъде експанзионистична (– 1,5 % от БВП), в контекста на висока инфлация. Това се предхожда от експанзионистична фискална позиция през 2022 г. (– 0,9 % от БВП). Увеличението на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) през 2023 г. се очаква да осигури експанзионистичен принос от 1,3 процентни пункта към фискалната позиция. Това включва увеличените разходи за целевите мерки за подкрепа на домакинствата и предприятията, които са най-уязвими по отношение на покачването на цените на енергията, с 0,3 % от БВП. Поради това експанзионистичният принос на финансираните на национално равнище нетни първични текущи разходи се дължи само отчасти на целенасочената подкрепа за домакинствата и предприятията, които са най-уязвими по отношение на покачването на цените на енергията. Експанзионистичното увеличение на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (без дискреционните мерки по отношение на приходите) се дължи, наред с други фактори, главно на социални обезщетения, различни от обезщетения в натура, субсидии, свързани с нецеленасочените енергийни мерки, постоянни увеличения на заплатите в публичния сектор, еднократна вноска в бюджета на Съюза и намаляване на ставките на ДДС. В обобщение, прогнозираният растеж на финансираните на национално равнище първични текущи разходи не е в съответствие с препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, се очаква да възлязат на 0,2 % от БВП през 2023 г., докато финансираните на национално равнище инвестиции се очаква да осигурят експанзионистичен принос към фискалната позиция от 0,1 процентни пункта. Люксембург планира да финансира допълнителни инвестиции чрез Механизма и други фондове на Съюза и се предвижда да запази финансираните на национално равнище инвестиции (15). Държавата планира да финансира публични инвестиции за екологичния и цифровия преход и за енергийната сигурност, като електрификация на обществения транспорт, укрепване на трамвайната и железопътната мрежа, фонд за климата и енергията в подкрепа на придобиването на фотоволтаични панели, цифровизация на обществените услуги и цифрова комуникационна сигурност (квантова технология), които са частично финансирани по линия на Механизма и други фондове на Съюза. |
| --- | --- |

(21)

През 2023 г. в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда фискалната позиция да бъде експанзионистична (– 1,5 % от БВП), в контекста на висока инфлация. Това се предхожда от експанзионистична фискална позиция през 2022 г. (– 0,9 % от БВП). Увеличението на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) през 2023 г. се очаква да осигури експанзионистичен принос от 1,3 процентни пункта към фискалната позиция. Това включва увеличените разходи за целевите мерки за подкрепа на домакинствата и предприятията, които са най-уязвими по отношение на покачването на цените на енергията, с 0,3 % от БВП. Поради това експанзионистичният принос на финансираните на национално равнище нетни първични текущи разходи се дължи само отчасти на целенасочената подкрепа за домакинствата и предприятията, които са най-уязвими по отношение на покачването на цените на енергията. Експанзионистичното увеличение на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (без дискреционните мерки по отношение на приходите) се дължи, наред с други фактори, главно на социални обезщетения, различни от обезщетения в натура, субсидии, свързани с нецеленасочените енергийни мерки, постоянни увеличения на заплатите в публичния сектор, еднократна вноска в бюджета на Съюза и намаляване на ставките на ДДС. В обобщение, прогнозираният растеж на финансираните на национално равнище първични текущи разходи не е в съответствие с препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, се очаква да възлязат на 0,2 % от БВП през 2023 г., докато финансираните на национално равнище инвестиции се очаква да осигурят експанзионистичен принос към фискалната позиция от 0,1 процентни пункта. Люксембург планира да финансира допълнителни инвестиции чрез Механизма и други фондове на Съюза и се предвижда да запази финансираните на национално равнище инвестиции (15). Държавата планира да финансира публични инвестиции за екологичния и цифровия преход и за енергийната сигурност, като електрификация на обществения транспорт, укрепване на трамвайната и железопътната мрежа, фонд за климата и енергията в подкрепа на придобиването на фотоволтаични панели, цифровизация на обществените услуги и цифрова комуникационна сигурност (квантова технология), които са частично финансирани по линия на Механизма и други фондове на Съюза.

| (22) | Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да нарасне до 1,7 % от БВП през 2024 г. Увеличението през 2024 г. отразява най-вече разширяването на мерките за подкрепа на доходите на домакинствата и предприятията за смекчаване на въздействието на скока на инфлацията. В съответствие с програмата за стабилност за 2023 г. се очаква съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да нарасне до 27,5 % в края на 2024 г. Въз основа на мерките на политиката, известни към крайната дата на изготвяне на прогнозата, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 1,5 % от БВП през 2024 г. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. тази стойност е малко по-ниска от дефицита, предвиден в програмата за стабилност за 2023 г., главно поради по-малкото увеличение на компенсациите на служителите и социалните трансфери. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-ниско съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 27,0 % в края на 2024 г. |
| --- | --- |

(22)

Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да нарасне до 1,7 % от БВП през 2024 г. Увеличението през 2024 г. отразява най-вече разширяването на мерките за подкрепа на доходите на домакинствата и предприятията за смекчаване на въздействието на скока на инфлацията. В съответствие с програмата за стабилност за 2023 г. се очаква съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да нарасне до 27,5 % в края на 2024 г. Въз основа на мерките на политиката, известни към крайната дата на изготвяне на прогнозата, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 1,5 % от БВП през 2024 г. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. тази стойност е малко по-ниска от дефицита, предвиден в програмата за стабилност за 2023 г., главно поради по-малкото увеличение на компенсациите на служителите и социалните трансфери. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-ниско съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 27,0 % в края на 2024 г.

| (23) | В програмата за стабилност за 2023 г. се предвижда удължаване на срока за прилагане на всички мерки за енергийна подкрепа до края на 2024 г. Понастоящем Комисията приема, че нетните разходи за мерките за енергийна подкрепа възлизат на 0,5 % от БВП през 2024 г. (16) в сравнение с 1,1 % от БВП през 2023 г. Тези оценки се основават на допускането, че няма да има нови увеличения на цените на енергията. Мерките за енергийна подкрепа, които понастоящем се планира да останат в сила през 2024 г., не изглежда да са насочени към уязвимите домакинства или предприятия. По-голямата част от тези мерки не запазват ценовия сигнал за намаляване на енергийните потребности и повишаване на енергийната ефективност. |
| --- | --- |

(23)

В програмата за стабилност за 2023 г. се предвижда удължаване на срока за прилагане на всички мерки за енергийна подкрепа до края на 2024 г. Понастоящем Комисията приема, че нетните разходи за мерките за енергийна подкрепа възлизат на 0,5 % от БВП през 2024 г. (16) в сравнение с 1,1 % от БВП през 2023 г. Тези оценки се основават на допускането, че няма да има нови увеличения на цените на енергията. Мерките за енергийна подкрепа, които понастоящем се планира да останат в сила през 2024 г., не изглежда да са насочени към уязвимите домакинства или предприятия. По-голямата част от тези мерки не запазват ценовия сигнал за намаляване на енергийните потребности и повишаване на енергийната ефективност.

| (24) | В Регламент (ЕО) No 1466/97 се призовава за годишно подобрение на структурното бюджетно салдо в посока постигане на средносрочната бюджетна цел с 0,5 % от БВП като референтна стойност (17). Като се вземат предвид съображенията за фискална устойчивост, според Комисията би било целесъобразно подобрение на структурното салдо от поне 0,3 % от БВП за 2024 г. За да се гарантира такова подобрение, и в съответствие с методиката на Комисията, нарастването на финансираните на национално равнище нетни първични разходи (18) през 2024 г. следва да не надвишава 4,8 %, както е отразено в настоящата препоръка. В същото време оставащите мерки за енергийна подкрепа (които понастоящем Комисията оценява на 1,1% от БВП през 2023 г.) следва постепенно да бъдат премахнати през 2023 г., ако развитието на енергийния пазар позволява това и като се започне от най-слабо насочените мерки, а свързаните с това икономии следва да бъдат използвани за намаляване на бюджетния дефицит. Съгласно оценките на Комисията това ще доведе до растеж на нетните първични разходи под препоръчания максимален темп на растеж за 2024 г. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. обаче ръстът на финансираните на национално равнище нетни първични текущи разходи през 2023 г. не е в съответствие с препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. Ако това се потвърди, ще бъде целесъобразно растежът на нетните първични разходи през 2024 г. да бъде по-малък. |
| --- | --- |

(24)

В Регламент (ЕО) No 1466/97 се призовава за годишно подобрение на структурното бюджетно салдо в посока постигане на средносрочната бюджетна цел с 0,5 % от БВП като референтна стойност (17). Като се вземат предвид съображенията за фискална устойчивост, според Комисията би било целесъобразно подобрение на структурното салдо от поне 0,3 % от БВП за 2024 г. За да се гарантира такова подобрение, и в съответствие с методиката на Комисията, нарастването на финансираните на национално равнище нетни първични разходи (18) през 2024 г. следва да не надвишава 4,8 %, както е отразено в настоящата препоръка. В същото време оставащите мерки за енергийна подкрепа (които понастоящем Комисията оценява на 1,1% от БВП през 2023 г.) следва постепенно да бъдат премахнати през 2023 г., ако развитието на енергийния пазар позволява това и като се започне от най-слабо насочените мерки, а свързаните с това икономии следва да бъдат използвани за намаляване на бюджетния дефицит. Съгласно оценките на Комисията това ще доведе до растеж на нетните първични разходи под препоръчания максимален темп на растеж за 2024 г. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. обаче ръстът на финансираните на национално равнище нетни първични текущи разходи през 2023 г. не е в съответствие с препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. Ако това се потвърди, ще бъде целесъобразно растежът на нетните първични разходи през 2024 г. да бъде по-малък.

| (25) | Ако се допусне, че политиките остават непроменени, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда нетните първични разходи, финансирани на национално равнище, да нараснат с 2,9 % през 2024 г., което е под препоръчания темп на растеж. |
| --- | --- |

(25)

Ако се допусне, че политиките остават непроменени, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда нетните първични разходи, финансирани на национално равнище, да нараснат с 2,9 % през 2024 г., което е под препоръчания темп на растеж.

| (26) | Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква публичните инвестиции да останат стабилни на равнище от 4,5 % от БВП през 2023 г. и 2024 г. Програмата за стабилност за 2023 г. се отнася до реформи и инвестиции, които се очаква да допринесат за устойчивия и приобщаващ растеж. Тези реформи и инвестиции включват инвестиции за насърчаване на енергийния и цифровия преход, които също са част от плана за възстановяване и устойчивост. |
| --- | --- |

(26)

Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква публичните инвестиции да останат стабилни на равнище от 4,5 % от БВП през 2023 г. и 2024 г. Програмата за стабилност за 2023 г. се отнася до реформи и инвестиции, които се очаква да допринесат за устойчивия и приобщаващ растеж. Тези реформи и инвестиции включват инвестиции за насърчаване на енергийния и цифровия преход, които също са част от плана за възстановяване и устойчивост.

| (27) | В програмата за стабилност за 2023 г. се очертава средносрочен фискален план до 2027 г. Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет постепенно да намалее до 1,0 % от БВП през 2025 г. и до 0,8 % през 2026 г., преди леко да се повиши до 0,9 % през 2027 г. Следователно се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет да остане под 3,0 % от БВП през периода на програмата. Според програмата за стабилност за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да нарасне от 27,5 % в края на 2024 г. до 29,0 % до края на 2027 г. |
| --- | --- |

(27)

В програмата за стабилност за 2023 г. се очертава средносрочен фискален план до 2027 г. Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет постепенно да намалее до 1,0 % от БВП през 2025 г. и до 0,8 % през 2026 г., преди леко да се повиши до 0,9 % през 2027 г. Следователно се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет да остане под 3,0 % от БВП през периода на програмата. Според програмата за стабилност за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да нарасне от 27,5 % в края на 2024 г. до 29,0 % до края на 2027 г.

| (28) | Въздействието на демографските тенденции върху разходите за държавно управление ще стане по-осезаемо през следващите десетилетия, тъй като се очаква броят на пенсионерите на един работник да нараства стабилно поради застаряването на населението и забавянето на нетните миграционни потоци. При сценарий, при който няма промяна в политиката, Люксембург ще се сблъска с едно от най-резките увеличения на разходите за пенсии като дял от БВП в целия Съюз, което се очаква до 2070 г. да се удвои до около 18 % от БВП — най-високото в Съюза. Това ще доведе до значително увеличаване на държавния дълг, което ще изложи на риск устойчивостта на публичните финанси. В плана за възстановяване и устойчивост не са предвидени мерки, насочени към дългосрочната устойчивост на пенсионната система. По-конкретно, в този план не са разгледани отрицателните въздействия на схемите за ранно пенсиониране и финансовите стимули за преждевременно напускане на пазара на труда, които допринасят за ниския процент на заетост сред по-възрастните работници. Повишаването на пенсионната възраст би имало благоприятно макроикономическо въздействие и потенциал за намаляване на разходите за пенсии, тъй като по-високият процент на заетост сред по-възрастните работници би допринесъл за икономическия растеж. Борбата с агресивното данъчно планиране в Съюза е от съществено значение за: i) предотвратяване на нарушаването на конкуренцията между предприятията; ii) гарантиране на справедливо третиране на данъкоплатците; и iii) защита на държавните финанси. Люксембург е малка, отворена икономика с голям международен финансов сектор, което до голяма степен обяснява съществуването на големи финансови потоци. Тези финансови потоци обаче отразяват и присъствието в държавата на много чуждестранни дружества, които участват в дейности по вътрешногрупово управление на парични средства. Особен повод за безпокойство е липсата на данъци, удържани при източника, или на еквивалентни мерки по отношение на плащанията на лихви и авторски и лицензионни възнаграждения, извършвани към юрисдикции с ниско или нулево данъчно облагане извън държавите, включени в списъка на Съюза на неоказващите съдействие юрисдикции (19). Изходящите плащания на лихви и авторски и лицензионни възнаграждения от установени в Люксембург дружества към юрисдикции на трети държави могат да бъдат предмет на малко или никакво данъчно облагане, ако тези плащания не се облагат с данък или се облагат с нисък данък в юрисдикцията на получателя. Люксембург предприе известни действия за борба с агресивното данъчно планиране. Досега обаче тези мерки са недостатъчни за справяне с тези характеристики на данъчната система, които многонационалните предприятия може да използват за агресивно данъчно планиране. |
| --- | --- |

(28)

Въздействието на демографските тенденции върху разходите за държавно управление ще стане по-осезаемо през следващите десетилетия, тъй като се очаква броят на пенсионерите на един работник да нараства стабилно поради застаряването на населението и забавянето на нетните миграционни потоци. При сценарий, при който няма промяна в политиката, Люксембург ще се сблъска с едно от най-резките увеличения на разходите за пенсии като дял от БВП в целия Съюз, което се очаква до 2070 г. да се удвои до около 18 % от БВП — най-високото в Съюза. Това ще доведе до значително увеличаване на държавния дълг, което ще изложи на риск устойчивостта на публичните финанси. В плана за възстановяване и устойчивост не са предвидени мерки, насочени към дългосрочната устойчивост на пенсионната система. По-конкретно, в този план не са разгледани отрицателните въздействия на схемите за ранно пенсиониране и финансовите стимули за преждевременно напускане на пазара на труда, които допринасят за ниския процент на заетост сред по-възрастните работници. Повишаването на пенсионната възраст би имало благоприятно макроикономическо въздействие и потенциал за намаляване на разходите за пенсии, тъй като по-високият процент на заетост сред по-възрастните работници би допринесъл за икономическия растеж. Борбата с агресивното данъчно планиране в Съюза е от съществено значение за: i) предотвратяване на нарушаването на конкуренцията между предприятията; ii) гарантиране на справедливо третиране на данъкоплатците; и iii) защита на държавните финанси. Люксембург е малка, отворена икономика с голям международен финансов сектор, което до голяма степен обяснява съществуването на големи финансови потоци. Тези финансови потоци обаче отразяват и присъствието в държавата на много чуждестранни дружества, които участват в дейности по вътрешногрупово управление на парични средства. Особен повод за безпокойство е липсата на данъци, удържани при източника, или на еквивалентни мерки по отношение на плащанията на лихви и авторски и лицензионни възнаграждения, извършвани към юрисдикции с ниско или нулево данъчно облагане извън държавите, включени в списъка на Съюза на неоказващите съдействие юрисдикции (19). Изходящите плащания на лихви и авторски и лицензионни възнаграждения от установени в Люксембург дружества към юрисдикции на трети държави могат да бъдат предмет на малко или никакво данъчно облагане, ако тези плащания не се облагат с данък или се облагат с нисък данък в юрисдикцията на получателя. Люксембург предприе известни действия за борба с агресивното данъчно планиране. Досега обаче тези мерки са недостатъчни за справяне с тези характеристики на данъчната система, които многонационалните предприятия може да използват за агресивно данъчно планиране.

| (29) | В съответствие с член 19, параграф 3, буква б) от Регламент (ЕС) 2021/241 и критерий 2.2 от приложение V към него планът за възстановяване и устойчивост включва широк набор от взаимно подсилващи се реформи и инвестиции, които трябва да бъдат изпълнени до 2026 г. Изпълнението на плана за възстановяване и устойчивост на Люксембург е в ход. На 28 декември 2022 г. Люксембург подаде първото си искане за плащане, съответстващо на 26 ключови етапа и цели от решението за изпълнение на Съвета, за изплащане на 20 милиона евро по линия на Механизма. На 28 април 2023 г. Комисията публикува положителната си предварителна оценка. Съветът обсъжда искането за плащане. Съответните ключови етапи и цели включват влизането в сила на реформата „Жилищен пакт 2.0“, насочена към увеличаване на жилищата под наем на достъпни цени, предлагани от общините, инвестиции в цифровизация на обществения сектор и в развитието на свръхсигурни канали за комуникация, повишаване на квалификацията на работната сила със стартирането на програмата „Умения за бъдещето“, както и реформа в снабдяването с чисти превозни средства. На 11 ноември 2022 г. Люксембург представи изменение на своя план за възстановяване и устойчивост, което беше одобрено от Съвета на 17 януари 2023 г. Очаква се Люксембург да представи глава за REPowerEU, като вече е решено 128,5 милиона евро да бъдат прехвърлени от резерва във връзка с Брексит към Механизма за финансиране на нейното изпълнение. Бързото включване на новата глава за REPowerEU в плана за възстановяване и устойчивост ще позволи да бъдат финансирани допълнителни реформи и инвестиции в подкрепа на стратегическите цели на Люксембург в областта на енергетиката и екологичния преход. Системното и ефективно участие на местните и регионалните власти, социалните партньори и други съответни заинтересовани страни продължава да бъде важно за успешното изпълнение на плана за възстановяване и устойчивост, както и на други икономически политики и политики в областта на заетостта, които излизат извън рамките на този план, за да се гарантира широка ангажираност с цялостната програма на политиката. |
| --- | --- |

(29)

В съответствие с член 19, параграф 3, буква б) от Регламент (ЕС) 2021/241 и критерий 2.2 от приложение V към него планът за възстановяване и устойчивост включва широк набор от взаимно подсилващи се реформи и инвестиции, които трябва да бъдат изпълнени до 2026 г. Изпълнението на плана за възстановяване и устойчивост на Люксембург е в ход. На 28 декември 2022 г. Люксембург подаде първото си искане за плащане, съответстващо на 26 ключови етапа и цели от решението за изпълнение на Съвета, за изплащане на 20 милиона евро по линия на Механизма. На 28 април 2023 г. Комисията публикува положителната си предварителна оценка. Съветът обсъжда искането за плащане. Съответните ключови етапи и цели включват влизането в сила на реформата „Жилищен пакт 2.0“, насочена към увеличаване на жилищата под наем на достъпни цени, предлагани от общините, инвестиции в цифровизация на обществения сектор и в развитието на свръхсигурни канали за комуникация, повишаване на квалификацията на работната сила със стартирането на програмата „Умения за бъдещето“, както и реформа в снабдяването с чисти превозни средства. На 11 ноември 2022 г. Люксембург представи изменение на своя план за възстановяване и устойчивост, което беше одобрено от Съвета на 17 януари 2023 г. Очаква се Люксембург да представи глава за REPowerEU, като вече е решено 128,5 милиона евро да бъдат прехвърлени от резерва във връзка с Брексит към Механизма за финансиране на нейното изпълнение. Бързото включване на новата глава за REPowerEU в плана за възстановяване и устойчивост ще позволи да бъдат финансирани допълнителни реформи и инвестиции в подкрепа на стратегическите цели на Люксембург в областта на енергетиката и екологичния преход. Системното и ефективно участие на местните и регионалните власти, социалните партньори и други съответни заинтересовани страни продължава да бъде важно за успешното изпълнение на плана за възстановяване и устойчивост, както и на други икономически политики и политики в областта на заетостта, които излизат извън рамките на този план, за да се гарантира широка ангажираност с цялостната програма на политиката.

| (30) | През 2022 г. Комисията одобри всички програмни документи на Люксембург в областта на политиката на сближаване. Бързото изпълнение на програмите по линия на политиката на сближаване при взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост, включително главата за REPowerEU, е от ключово значение за постигане на екологичния и цифровия преход, за повишаване на икономическата и социалната устойчивост и за осигуряване на балансирано териториално развитие в Люксембург. |
| --- | --- |

(30)

През 2022 г. Комисията одобри всички програмни документи на Люксембург в областта на политиката на сближаване. Бързото изпълнение на програмите по линия на политиката на сближаване при взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост, включително главата за REPowerEU, е от ключово значение за постигане на екологичния и цифровия преход, за повишаване на икономическата и социалната устойчивост и за осигуряване на балансирано териториално развитие в Люксембург.

| (31) | Освен икономическите и социалните предизвикателства, разгледани в плана за възстановяване и устойчивост и програмите по линия на политиката на сближаване, Люксембург е изправен пред редица допълнителни предизвикателства, по-специално дългосрочната устойчивост на публичните финанси, произтичаща главно от пенсионната система, празноти в правната уредба, които биха могли да бъдат използвани от многонационални предприятия, участващи в агресивно данъчно планиране, уязвимости, свързани с високите цени на жилищата и дълговете на домакинствата, слабости в образователната система, допринасящи за неравенството, и въпроси, свързани с енергийната политика и екологичния преход, включително потенциални пречки пред прехода от изкопаеми горива, и проблеми с транспортната мрежа. |
| --- | --- |

(31)

Освен икономическите и социалните предизвикателства, разгледани в плана за възстановяване и устойчивост и програмите по линия на политиката на сближаване, Люксембург е изправен пред редица допълнителни предизвикателства, по-специално дългосрочната устойчивост на публичните финанси, произтичаща главно от пенсионната система, празноти в правната уредба, които биха могли да бъдат използвани от многонационални предприятия, участващи в агресивно данъчно планиране, уязвимости, свързани с високите цени на жилищата и дълговете на домакинствата, слабости в образователната система, допринасящи за неравенството, и въпроси, свързани с енергийната политика и екологичния преход, включително потенциални пречки пред прехода от изкопаеми горива, и проблеми с транспортната мрежа.

| (32) | Основните умения и цялостното представяне на учениците зависят до голяма степен от социално-икономическия и езиковия им произход. Средните равнища на ключови знания и умения на 15-годишна възраст, измерени в Програмата на ОИСР за международно оценяване на учениците (PISA), са значително по-ниски в Люксембург в сравнение със средните равнища за Съюза. Разликата между учениците в равностойно положение и техните връстници в неравностойно положение е по-голяма в Люксембург, отколкото в която и да е друга държава от Съюза. Образователната система не предоставя на всички ученици основните умения, които са необходими, за да отговорят на нуждите на пазара на труда на държавата. Езикът, говорим в националната училищна система на начално равнище, е люксембургският, докато учениците се учат да четат и пишат на немски език. Всички предмети (с изключение на френски език) се преподават на немски език. Това води до много голямо търсене на езикови умения в държава, в която само един от всеки трима ученици говори люксембургски като свой първи език. Делът на младите хора на възраст 18—24 години, които са напуснали системата на образование и обучение без завършване на средно образование, се е увеличил от 6,3 % през 2018 г. на 8,2 % през 2022 г. През септември 2022 г. Люксембург стартира пилотен проект в четири основни училища, където учениците започват да учат първо на френски, а след това и на немски език. Ако обхване повече училища, този подход би могъл да спомогне за подобряване на резултатите на учениците, чийто първи език не е френски. Люксембург също така увеличи предлагането на публични международни училища: през периода 2022—2023 г. 4 % от учениците в предучилищно и начално ниво са записани в такива училища, където могат да избират между английски, френски или немски език като език на преподаване. Ако тази възможност за преподаване чрез един основен език бъде разширена, за да обхване по-голяма част от учениците, това би могло значително да подобри шансовете им за постигане на по-добри резултати от обучението. |
| --- | --- |

(32)

Основните умения и цялостното представяне на учениците зависят до голяма степен от социално-икономическия и езиковия им произход. Средните равнища на ключови знания и умения на 15-годишна възраст, измерени в Програмата на ОИСР за международно оценяване на учениците (PISA), са значително по-ниски в Люксембург в сравнение със средните равнища за Съюза. Разликата между учениците в равностойно положение и техните връстници в неравностойно положение е по-голяма в Люксембург, отколкото в която и да е друга държава от Съюза. Образователната система не предоставя на всички ученици основните умения, които са необходими, за да отговорят на нуждите на пазара на труда на държавата. Езикът, говорим в националната училищна система на начално равнище, е люксембургският, докато учениците се учат да четат и пишат на немски език. Всички предмети (с изключение на френски език) се преподават на немски език. Това води до много голямо търсене на езикови умения в държава, в която само един от всеки трима ученици говори люксембургски като свой първи език. Делът на младите хора на възраст 18—24 години, които са напуснали системата на образование и обучение без завършване на средно образование, се е увеличил от 6,3 % през 2018 г. на 8,2 % през 2022 г. През септември 2022 г. Люксембург стартира пилотен проект в четири основни училища, където учениците започват да учат първо на френски, а след това и на немски език. Ако обхване повече училища, този подход би могъл да спомогне за подобряване на резултатите на учениците, чийто първи език не е френски. Люксембург също така увеличи предлагането на публични международни училища: през периода 2022—2023 г. 4 % от учениците в предучилищно и начално ниво са записани в такива училища, където могат да избират между английски, френски или немски език като език на преподаване. Ако тази възможност за преподаване чрез един основен език бъде разширена, за да обхване по-голяма част от учениците, това би могло значително да подобри шансовете им за постигане на по-добри резултати от обучението.

| (33) | Енергийната система на Люксембург се характеризира с голяма зависимост — на ниво внос и суровини — от изкопаеми горива. Държавата е голям нетен вносител на енергия. Държавата е почти изцяло зависима от вноса на първична енергия, като през 2021 г. степента ѝ на зависимост е 92 %. Нефтът осигурява 69 % от енергийния микс на Люксембург, а природният газ — 18 %, докато 12 % идват от възобновяеми енергийни източници, като достигат капацитет от 572 MW през 2022 г. Люксембург не внася петрол от Русия. Що се отнася до газа, зависимостта от Русия е ограничена, тъй като близо 100 % от консумирания от Люксембург газ е внесен по тръбопроводи от Белгия и Германия, идващи от Норвегия и Нидерландия. Потреблението на природен газ в Люксембург е намаляло с 26 % през периода между август 2022 г. и март 2023 г. в сравнение със средното потребление на газ за същия период през предходните пет години — това надхвърля целта за намаляване от 15 %, определена в Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета (20). Люксембург може да продължи да полага усилия за временно намаляване на търсенето на газ до 31 март 2024 г. съгласно Регламент (ЕС) 2023/706 на Съвета (21). |
| --- | --- |

(33)

Енергийната система на Люксембург се характеризира с голяма зависимост — на ниво внос и суровини — от изкопаеми горива. Държавата е голям нетен вносител на енергия. Държавата е почти изцяло зависима от вноса на първична енергия, като през 2021 г. степента ѝ на зависимост е 92 %. Нефтът осигурява 69 % от енергийния микс на Люксембург, а природният газ — 18 %, докато 12 % идват от възобновяеми енергийни източници, като достигат капацитет от 572 MW през 2022 г. Люксембург не внася петрол от Русия. Що се отнася до газа, зависимостта от Русия е ограничена, тъй като близо 100 % от консумирания от Люксембург газ е внесен по тръбопроводи от Белгия и Германия, идващи от Норвегия и Нидерландия. Потреблението на природен газ в Люксембург е намаляло с 26 % през периода между август 2022 г. и март 2023 г. в сравнение със средното потребление на газ за същия период през предходните пет години — това надхвърля целта за намаляване от 15 %, определена в Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета (20). Люксембург може да продължи да полага усилия за временно намаляване на търсенето на газ до 31 март 2024 г. съгласно Регламент (ЕС) 2023/706 на Съвета (21).

| (34) | Въпреки че Люксембург разполага със силна взаимосвързаност както по отношение на електроенергия, така и на газ, ще са необходими допълнителни инвестиции в очакване на нарастващото производство от възобновяеми източници и търсенето на електроенергия. Люксембург трябва да се справи с предизвикателството, свързано с недостатъчното предлагане на жилища, като същевременно постигне целите си в областта на енергетиката и климата. Необходимо е също така да се санира съществуващият сграден фонд. С 20,8 % от общия потенциал за икономии на енергия (в GWh) секторът на жилищните сгради и санирането е вторият по големина източник на съвкупен потенциал за икономии на енергия до 2030 г. В около 89 % от жилищния фонд се използват отоплителни системи, базирани на изкопаеми горива (нафта и природен газ). Общините ще имат ключова роля в това отношение. Задръстванията по пътищата затрудняват икономиката и екологичната устойчивост. На транспорта се падат значителен дял от потреблението на нефт и 59 % от общите емисии на парникови газове — в сравнение със средно 24 % за Съюза през 2019 г. Въпреки че Люксембург прие някои подходящи мерки за подобряване на устойчивия транспорт, допълнителната, по-целенасочена намеса би спомогнала съществено за намаляване на зависимостта от нефта и емисиите на парникови газове. Това е отразено в Националния план в областта на енергетиката и климата на Люксембург (NECP), в който е предвидена цел до 2030 г. автомобилният парк да включва 40 % електрически и хибридни автомобили. Люксембург си е поставил за цел да постигне неутралност по отношение на климата до 2050 г. Държавата е постигнала значителен напредък през последните години в областта на възобновяемите енергийни източници, но остава една от държавите членки с най-нисък дял в използването на енергия от възобновяеми източници. По-нататъшно увеличаване на амбициите за намаляване на емисиите на парникови газове и увеличаване на енергията от възобновяеми източници и енергийната ефективност ще бъдат необходими, за да може Люксембург да постигне своите цели за 2030 г. за получаване на 25 % от енергията от възобновяеми източници и намаляване на крайното потребление на енергия с 40 % до 44 % в сравнение с 2007 г. |
| --- | --- |

(34)

Въпреки че Люксембург разполага със силна взаимосвързаност както по отношение на електроенергия, така и на газ, ще са необходими допълнителни инвестиции в очакване на нарастващото производство от възобновяеми източници и търсенето на електроенергия. Люксембург трябва да се справи с предизвикателството, свързано с недостатъчното предлагане на жилища, като същевременно постигне целите си в областта на енергетиката и климата. Необходимо е също така да се санира съществуващият сграден фонд. С 20,8 % от общия потенциал за икономии на енергия (в GWh) секторът на жилищните сгради и санирането е вторият по големина източник на съвкупен потенциал за икономии на енергия до 2030 г. В около 89 % от жилищния фонд се използват отоплителни системи, базирани на изкопаеми горива (нафта и природен газ). Общините ще имат ключова роля в това отношение. Задръстванията по пътищата затрудняват икономиката и екологичната устойчивост. На транспорта се падат значителен дял от потреблението на нефт и 59 % от общите емисии на парникови газове — в сравнение със средно 24 % за Съюза през 2019 г. Въпреки че Люксембург прие някои подходящи мерки за подобряване на устойчивия транспорт, допълнителната, по-целенасочена намеса би спомогнала съществено за намаляване на зависимостта от нефта и емисиите на парникови газове. Това е отразено в Националния план в областта на енергетиката и климата на Люксембург (NECP), в който е предвидена цел до 2030 г. автомобилният парк да включва 40 % електрически и хибридни автомобили. Люксембург си е поставил за цел да постигне неутралност по отношение на климата до 2050 г. Държавата е постигнала значителен напредък през последните години в областта на възобновяемите енергийни източници, но остава една от държавите членки с най-нисък дял в използването на енергия от възобновяеми източници. По-нататъшно увеличаване на амбициите за намаляване на емисиите на парникови газове и увеличаване на енергията от възобновяеми източници и енергийната ефективност ще бъдат необходими, за да може Люксембург да постигне своите цели за 2030 г. за получаване на 25 % от енергията от възобновяеми източници и намаляване на крайното потребление на енергия с 40 % до 44 % в сравнение с 2007 г.

| (35) | Недостигът на работна ръка и умения в сектори и професии, които са от ключово значение за екологичния преход, включително производството, внедряването и поддръжката на технологии с нулеви нетни емисии, създава пречки пред прехода към икономика с нулеви нетни емисии. Висококачествените системи за образование и обучение, които отговарят на променящите се нужди на пазара на труда, и целенасочените мерки за повишаване на квалификацията и за преквалификация са от ключово значение за намаляване на недостига на умения и насърчаване на приобщаването и пренасочването на работната сила. За да се отключи неоползотвореното предлагане на работна ръка, тези мерки трябва да бъдат достъпни, по-специално за физическите лица и в секторите, които са най-силно засегнати от екологичния преход. Въпреки че Люксембург увеличи усилията си за повишаване на квалификацията и преквалификацията на работниците в намаляващите и преобразуващите се сектори, недостигът на работна ръка продължава да съществува в някои професии, включително ръководители по политики и планиране. Този недостиг на работна ръка може да доведе до възможна пречка пред екологичния преход и в прилагането на REPowerЕU. |
| --- | --- |

(35)

Недостигът на работна ръка и умения в сектори и професии, които са от ключово значение за екологичния преход, включително производството, внедряването и поддръжката на технологии с нулеви нетни емисии, създава пречки пред прехода към икономика с нулеви нетни емисии. Висококачествените системи за образование и обучение, които отговарят на променящите се нужди на пазара на труда, и целенасочените мерки за повишаване на квалификацията и за преквалификация са от ключово значение за намаляване на недостига на умения и насърчаване на приобщаването и пренасочването на работната сила. За да се отключи неоползотвореното предлагане на работна ръка, тези мерки трябва да бъдат достъпни, по-специално за физическите лица и в секторите, които са най-силно засегнати от екологичния преход. Въпреки че Люксембург увеличи усилията си за повишаване на квалификацията и преквалификацията на работниците в намаляващите и преобразуващите се сектори, недостигът на работна ръка продължава да съществува в някои професии, включително ръководители по политики и планиране. Този недостиг на работна ръка може да доведе до възможна пречка пред екологичния преход и в прилагането на REPowerЕU.

| (36) | С оглед на оценката на Комисията Съветът разгледа програмата за стабилност за 2023 г., като становището му (22) е изразено в препоръка 1. |
| --- | --- |

(36)

С оглед на оценката на Комисията Съветът разгледа програмата за стабилност за 2023 г., като становището му (22) е изразено в препоръка 1.

| (37) | С оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките на държавите членки от еврозоната и колективния им принос за функционирането на Икономическия и паричен съюз, Съветът препоръча на държавите членки от еврозоната да предприемат действия, включително чрез своите планове за възстановяване и устойчивост, за: i) запазване на устойчивостта на обслужването на дълга и въздържане от широка подкрепа за съвкупното търсене през 2023 г., по-добро насочване на фискалните мерки, предприети за смекчаване на въздействието на високите цени на енергията, и обмисляне на подходящи начини за прекратяване на подкрепата при намаляване на натиска върху цените на енергията; ii) поддържане на високо равнище на публичните инвестиции и насърчаване на частните инвестиции в подкрепа на екологичния и цифровия преход; iii) подкрепа за промените в заплащането, които смекчават загубата на покупателна способност, като същевременно се ограничават вторичните ефекти върху инфлацията, допълнително подобряване на активните политики по заетостта и преодоляване на недостига на умения; iv) подобряване на бизнес средата и гарантиране, че енергийната подкрепа за дружествата е икономически ефективна, временна и насочена към жизнеспособни предприятия, както и че запазва стимулите за екологичния преход; и v) запазване на макрофинансовата стабилност и наблюдение на рисковете, като същевременно продължава работата по завършването на банковия съюз. За Люксембург препоръки 1, 2 и 4 допринасят за изпълнението на първата, втората, третата, четвъртата и петата препоръка, изложени в Препоръката от 2023 г. относно еврозоната, |
| --- | --- |

(37)

С оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките на държавите членки от еврозоната и колективния им принос за функционирането на Икономическия и паричен съюз, Съветът препоръча на държавите членки от еврозоната да предприемат действия, включително чрез своите планове за възстановяване и устойчивост, за: i) запазване на устойчивостта на обслужването на дълга и въздържане от широка подкрепа за съвкупното търсене през 2023 г., по-добро насочване на фискалните мерки, предприети за смекчаване на въздействието на високите цени на енергията, и обмисляне на подходящи начини за прекратяване на подкрепата при намаляване на натиска върху цените на енергията; ii) поддържане на високо равнище на публичните инвестиции и насърчаване на частните инвестиции в подкрепа на екологичния и цифровия преход; iii) подкрепа за промените в заплащането, които смекчават загубата на покупателна способност, като същевременно се ограничават вторичните ефекти върху инфлацията, допълнително подобряване на активните политики по заетостта и преодоляване на недостига на умения; iv) подобряване на бизнес средата и гарантиране, че енергийната подкрепа за дружествата е икономически ефективна, временна и насочена към жизнеспособни предприятия, както и че запазва стимулите за екологичния преход; и v) запазване на макрофинансовата стабилност и наблюдение на рисковете, като същевременно продължава работата по завършването на банковия съюз. За Люксембург препоръки 1, 2 и 4 допринасят за изпълнението на първата, втората, третата, четвъртата и петата препоръка, изложени в Препоръката от 2023 г. относно еврозоната,

ПРЕПОРЪЧВА на Люксембург да предприеме през 2023 г. и 2024 г. следните действия:

1.

Да осигури разумна фискална политика, по-специално като ограничи номиналното увеличение на финансираните на национално равнище нетни първични разходи през 2024 г. до не повече от 4,8 % (23).

Да запази финансираните на национално равнище публични инвестиции и да гарантира, че безвъзмездните средства по Механизма и другите фондове на Съюза се усвояват ефективно, по-специално с цел насърчаване на екологичния и цифровия преход.

За периода след 2024 г. — да продължи да следва средносрочна фискална стратегия за постепенна и устойчива консолидация, съчетана с инвестиции и реформи, водещи до по-висок устойчив растеж, с цел постигане на разумна средносрочна фискална позиция.

Да намали рисковете, свързани с пазара на жилища, по-специално чрез намаляване на приспадането на ипотечните лихви и чрез предприемане на мерки за увеличаване на предлагането на земя за застрояване. Да осигури дългосрочната устойчивост на пенсионната система, по-специално чрез ограничаване на възможностите за ранно пенсиониране и увеличаване на равнището на заетост на по-възрастните работници. Да увеличи действията за ефективна борба с агресивното данъчно планиране, най-вече като осигури достатъчно данъчно облагане на изходящите плащания на лихви и авторски и лицензионни възнаграждения към юрисдикции с нулево/ниско данъчно облагане.

2.

Да продължи стабилното изпълнение на своя преразгледан план за възстановяване и устойчивост и да завърши бързо главата за REPowerEU с цел своевременно започване на изпълнението ѝ. Да пристъпи към бързо изпълнение на програмите по линия на политиката на сближаване при тясно взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост.

3.

Да подобри ефективността на системата на училищното образование и да насърчава равните възможности за всички ученици, по-специално чрез адаптиране на преподаването към нуждите на учениците в неравностойно положение и тези от различна езикова среда.

4.

Да намали цялостната зависимост от изкопаеми горива чрез ускоряване на внедряването на енергия от възобновяеми източници, увеличаване на капацитета за пренос на енергия, улесняване на процедурите за издаване на разрешения и инвестиции в енергийната ефективност както в жилищния, така и в нежилищния сектор. Да подпомогне общините при изготвянето на подробни местни планове за внедряване на енергия от възобновяеми източници, включително вятърна и фотоволтаична енергия, и за районни отоплителни и охладителни системи. Да насърчи допълнително електрифицирането на транспорта и да инвестира в мрежи и инфраструктури за обществен транспорт. Да увеличи усилията на политиката, насочени към предоставянето и придобиването на уменията и компетентностите, необходими за екологичния преход.

Съставено в Брюксел на 14 юли 2023 година.

За Съвета

Председател

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

2

(3)  Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета от 12 февруари 2021 г. за създаване на Механизъм за възстановяване и устойчивост (ОВ L 57, 18.2.2021 г., стр. 17).

3

(4)  Препоръка на Съвета от 16 май 2023 г. относно икономическата политика на еврозоната (ОВ C 180, 23.5.2023 г., стр. 1).

4

(5)  Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета от 27 февруари 2023 г. за изменение на Регламент (ЕС) 2021/241 във връзка с главите за REPowerEU в плановете за възстановяване и устойчивост и за изменение на регламенти (ЕС) No 1303/2013, (ЕС) 2021/1060 и (ЕС) 2021/1755 и Директива 2003/87/ЕО (ОВ L 63, 28.2.2023 г., стр. 1).

5

(6)  ST 10155/21 INIT; ST 10155/21 ADD 1.

6

(7)  Дължимите данъчни кредити могат да надхвърлят данъчното задължение и да засегнат както данъкоплатците, така и лицата, които не са данъкоплатци; следователно те се класифицират като разход в националните сметки (ЕСС 2010, член 20.167 и член 20.168).

7

(8)  Препоръка на Съвета от 18 юни 2021 г., съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност за 2021 г. на Люксембург (ОВ C 304, 29.7.2021 г., стр. 73).

8

(9)  Фискалната позиция се измерва с промяната в първичните разходи (без дискреционните мерки по отношение на приходите), като се изключват временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, но се включват разходите, финансирани с безвъзмездна подкрепа (безвъзмездни средства) по Механизма и с други фондове на Съюза — спрямо средносрочния потенциален растеж. За повече подробности вж. каре 1 в таблиците за фискалната статистика.

9

(10)  Другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, осигуряват намаляващ принос от 0,4 процентни пункта от БВП, поради спад в „Други капиталови трансфери“, главно свързани с постепенното прекратяване на подкрепата за предприятията и помощта за възстановяване в контекста на пандемията от COVID-19 (Фонд за възстановяване и солидарност за предприятията).

10

(11)  За номиналния БВП картината е малко по-различна; в програмата за стабилност за 2023 г. са предвидени темпове на растеж на номиналния БВП от 4,7 % през 2023 г. и 6,0 % през 2024 г., докато в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-висок темп от 7,1 % през 2023 г. и сравним темп от 5,9 % през 2024 г.

11

(12)  Тази стойност представлява равнището на годишните бюджетни разходи за тези мерки, включително текущите приходи и разходи, както и когато е уместно — мерките за капиталови разходи.

12

(13)  Препоръка на Съвета от 12 юли 2022 г. относно националната програма за реформи на Люксембург за 2022 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Люксембург за 2022 г., (ОВ C 334, 1.9.2022 г., стр. 128).

13

(14)  Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. средносрочният (среден за 10 години) потенциален растеж на производството на Люксембург, който се използва за измерване на фискалната позиция, се оценява на 7,8 % в номинално изражение.

14

(15)  Очаква се другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, да имат неутрален принос към БВП.

15

(16)  Определението на Комисията за енергийни мерки включва само мерки на фискалната политика, които пряко засягат цените на енергията или осигуряват временно подпомагане на доходите за консумацията на електрическа енергия. Общите мерки за подкрепа във връзка с инфлацията не се класифицират като енергийни мерки, което обяснява разликата в прогнозните бюджетни разходи за мерките за енергийна подкрепа между програмата за стабилност за 2023 г. и прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г.

16

(17)  Член 5 от Регламент (ЕО) No 1466/97 също така изисква корекция от над 0,5 % от БВП за държавите членки с държавен дълг, надвишаващ 60 % от БВП, или с по-ясно изразени рискове за устойчивостта на обслужването на дълга.

17

(18)  Нетните първични разходи се определят като разходите, финансирани на национално равнище, след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите и като се изключат разходите за лихви и разходите за циклична безработица.

18

(19)  Заключения на Съвета относно преразгледания списък на ЕС на юрисдикциите, неоказващи съдействие за данъчни цели (ОВ C 64, 21.2.2023 г., стр. 17).

19

(20)  Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета от 5 август 2022 г. относно координирани мерки за намаляване на търсенето на газ (ОВ L 206, 8.8.2022 г., стр. 1).

20

(21)  Регламент (ЕС) 2023/706 на Съвета от 30 март 2023 г. за изменение на Регламент (ЕС) 2022/1369 във връзка с продължаване на периода на намаляване на търсенето във връзка с мерките за намаляване на търсенето на газ, и за засилване на докладването и наблюдението на тяхното прилагане (ОВ L 93, 31.3.2023 г., стр. 1).

21

(22)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

22

(23)  Което се очаква да съответства на годишно подобрение на структурното бюджетно салдо от поне 0,3 % от БВП за 2024 г., както е описано в съображение 24.

23

---

| 1.9.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 312/155 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 312/155

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 14 юли 2023 година

относно националната програма за реформи на Унгария за 2023 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Унгария за 2023 г.

(2023/C 312/17)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,

като взе предвид Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета (3), с който бе създаден Механизмът за възстановяване и устойчивост („Механизмът“), влезе в сила на 19 февруари 2021 г. По Механизма се предоставя финансова подкрепа на държавите членки за осъществяването на реформи и инвестиции, водещи до фискален стимул, финансиран от Съюза. В съответствие с приоритетите на европейския семестър Механизмът допринася за икономическото и приобщаващото възстановяване и за осъществяването на устойчиви и стимулиращи растежа реформи и инвестиции, по-специално реформи и инвестиции за насърчаване на екологичния и цифровия преход и за укрепване на устойчивостта на икономиките на държавите членки. Механизмът също така спомага за укрепването на публичните финанси и стимулира растежа и създаването на работни места в средносрочен и дългосрочен план, подобрява териториалното сближаване в рамките на Съюза и подкрепя непрекъснатото прилагане на Европейския стълб на социалните права. Максималното финансово участие за държава членка в рамките на Механизма беше актуализирано на 30 юни 2022 г. в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕС) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета (3), с който бе създаден Механизмът за възстановяване и устойчивост („Механизмът“), влезе в сила на 19 февруари 2021 г. По Механизма се предоставя финансова подкрепа на държавите членки за осъществяването на реформи и инвестиции, водещи до фискален стимул, финансиран от Съюза. В съответствие с приоритетите на европейския семестър Механизмът допринася за икономическото и приобщаващото възстановяване и за осъществяването на устойчиви и стимулиращи растежа реформи и инвестиции, по-специално реформи и инвестиции за насърчаване на екологичния и цифровия преход и за укрепване на устойчивостта на икономиките на държавите членки. Механизмът също така спомага за укрепването на публичните финанси и стимулира растежа и създаването на работни места в средносрочен и дългосрочен план, подобрява териториалното сближаване в рамките на Съюза и подкрепя непрекъснатото прилагане на Европейския стълб на социалните права. Максималното финансово участие за държава членка в рамките на Механизма беше актуализирано на 30 юни 2022 г. в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕС) 2021/241.

| (2) | На 22 ноември 2022 г. Комисията прие годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2023 г. На 23 март 2023 г. Европейският съвет одобри приоритетите на годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., които са съсредоточени около четирите измерения на конкурентоспособната устойчивост. На 22 ноември 2022 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие и доклада за механизма за предупреждение за 2023 г., в който посочи Унгария като една от държавите членки, които може да бъдат засегнати или за които може да съществува риск да бъдат засегнати от дисбаланси. Поради това е необходим задълбочен преглед. Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната и предложение за съвместния доклад за заетостта за 2023 г., в който се анализира прилагането на насоките за заетостта и принципите на Европейския стълб на социалните права. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната (4) („Препоръка от 2023 г. относно еврозоната“) на 16 май 2023 г. и съвместния доклад за заетостта на 13 март 2023 г. |
| --- | --- |

(2)

На 22 ноември 2022 г. Комисията прие годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2023 г. На 23 март 2023 г. Европейският съвет одобри приоритетите на годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., които са съсредоточени около четирите измерения на конкурентоспособната устойчивост. На 22 ноември 2022 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие и доклада за механизма за предупреждение за 2023 г., в който посочи Унгария като една от държавите членки, които може да бъдат засегнати или за които може да съществува риск да бъдат засегнати от дисбаланси. Поради това е необходим задълбочен преглед. Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната и предложение за съвместния доклад за заетостта за 2023 г., в който се анализира прилагането на насоките за заетостта и принципите на Европейския стълб на социалните права. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната (4) („Препоръка от 2023 г. относно еврозоната“) на 16 май 2023 г. и съвместния доклад за заетостта на 13 март 2023 г.

| (3) | Въпреки че икономиките на Съюза показват забележителна устойчивост, геополитическият контекст продължава да оказва отрицателно въздействие. Като застава твърдо зад Украйна, Съюзът насочва своята програма за икономическа и социална политика към намаляване на отрицателното въздействие от енергийните сътресения върху уязвимите домакинства и предприятия в краткосрочен план и към запазване на усилията за осъществяване на екологичния и цифровия преход, подкрепа за устойчив и приобщаващ растеж, запазване на макроикономическата стабилност и повишаване на устойчивостта в средносрочен план. Той също така поставя особен акцент върху повишаването на конкурентоспособността и производителността на Съюза. |
| --- | --- |

(3)

Въпреки че икономиките на Съюза показват забележителна устойчивост, геополитическият контекст продължава да оказва отрицателно въздействие. Като застава твърдо зад Украйна, Съюзът насочва своята програма за икономическа и социална политика към намаляване на отрицателното въздействие от енергийните сътресения върху уязвимите домакинства и предприятия в краткосрочен план и към запазване на усилията за осъществяване на екологичния и цифровия преход, подкрепа за устойчив и приобщаващ растеж, запазване на макроикономическата стабилност и повишаване на устойчивостта в средносрочен план. Той също така поставя особен акцент върху повишаването на конкурентоспособността и производителността на Съюза.

| (4) | На 1 февруари 2023 г. Комисията публикува съобщение, озаглавено „Промишлен план на Зеления пакт за ерата на нулеви нетни емисии“ („промишлен план на Зеления пакт“). Целта на промишления план на Зеления пакт е засилване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии и подпомагане на бързия преход към неутралност по отношение на климата. Планът допълва текущите усилия в рамките на Европейския зелен пакт и REPowerEU. Той има за цел и да се осигури по-благоприятна среда за увеличаване на производствения капацитет на Съюза за технологиите и продуктите с нулеви нетни емисии, необходими за постигане на амбициозните цели на Съюза в областта на климата, и да се гарантира достъп до съответните суровини от критично значение, включително чрез диверсифициране на източниците, правилно използване на геоложките ресурси в държавите членки и максимално увеличаване на рециклирането на суровини. Промишленият план на Зеления пакт се основава на четири стълба: предвидима и опростена регулаторна среда, по-бърз достъп до финансиране, повишаване на уменията и отворена търговия за устойчиви вериги на доставки. На 16 март 2023 г. Комисията публикува ново съобщение, озаглавено „Дългосрочна конкурентоспособност на ЕС: перспективи след 2030 г.“, структурирано около девет взаимно подсилващи се движещи сили с цел да се работи за стимулираща растежа регулаторна рамка. В него се определят приоритети на политиката, насочени към активно осигуряване на структурни подобрения, добре насочени инвестиции и регулаторни мерки за дългосрочната конкурентоспособност на Съюза и неговите държави членки. Препоръките по-долу спомагат за изпълнението на тези приоритети. |
| --- | --- |

(4)

На 1 февруари 2023 г. Комисията публикува съобщение, озаглавено „Промишлен план на Зеления пакт за ерата на нулеви нетни емисии“ („промишлен план на Зеления пакт“). Целта на промишления план на Зеления пакт е засилване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии и подпомагане на бързия преход към неутралност по отношение на климата. Планът допълва текущите усилия в рамките на Европейския зелен пакт и REPowerEU. Той има за цел и да се осигури по-благоприятна среда за увеличаване на производствения капацитет на Съюза за технологиите и продуктите с нулеви нетни емисии, необходими за постигане на амбициозните цели на Съюза в областта на климата, и да се гарантира достъп до съответните суровини от критично значение, включително чрез диверсифициране на източниците, правилно използване на геоложките ресурси в държавите членки и максимално увеличаване на рециклирането на суровини. Промишленият план на Зеления пакт се основава на четири стълба: предвидима и опростена регулаторна среда, по-бърз достъп до финансиране, повишаване на уменията и отворена търговия за устойчиви вериги на доставки. На 16 март 2023 г. Комисията публикува ново съобщение, озаглавено „Дългосрочна конкурентоспособност на ЕС: перспективи след 2030 г.“, структурирано около девет взаимно подсилващи се движещи сили с цел да се работи за стимулираща растежа регулаторна рамка. В него се определят приоритети на политиката, насочени към активно осигуряване на структурни подобрения, добре насочени инвестиции и регулаторни мерки за дългосрочната конкурентоспособност на Съюза и неговите държави членки. Препоръките по-долу спомагат за изпълнението на тези приоритети.

| (5) | През 2023 г. европейският семестър за координация на икономическите политики продължава да се развива в съответствие с прилагането на Механизма. Пълното изпълнение на плановете за възстановяване и устойчивост продължава да е от съществено значение за изпълнението на приоритетите на политиката в рамките на европейския семестър, тъй като плановете обхващат всички или значителна част от съответните специфични за всяка държава препоръки, отправени през последните години. Специфичните за всяка държава препоръки за 2019 г., 2020 г. и 2022 г. продължават да бъдат еднакво актуални за плановете за възстановяване и устойчивост, преразгледани, актуализирани или изменени в съответствие с членове 14, 18 и 21 от Регламент (ЕС) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

През 2023 г. европейският семестър за координация на икономическите политики продължава да се развива в съответствие с прилагането на Механизма. Пълното изпълнение на плановете за възстановяване и устойчивост продължава да е от съществено значение за изпълнението на приоритетите на политиката в рамките на европейския семестър, тъй като плановете обхващат всички или значителна част от съответните специфични за всяка държава препоръки, отправени през последните години. Специфичните за всяка държава препоръки за 2019 г., 2020 г. и 2022 г. продължават да бъдат еднакво актуални за плановете за възстановяване и устойчивост, преразгледани, актуализирани или изменени в съответствие с членове 14, 18 и 21 от Регламент (ЕС) 2021/241.

| (6) | Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета (5) („Регламентът REPowerEU“), приет на 27 февруари 2023 г., има за цел бързото премахване на зависимостта на Съюза от вноса на руски изкопаеми горива. Това ще допринесе за енергийната сигурност и диверсификацията на енергийните доставки на Съюза, като същевременно ще увеличи използването на възобновяеми енергийни източници, капацитета за съхранение на енергия и енергийната ефективност. Регламентът REPowerEU дава възможност на държавите членки да добавят нова глава за REPowerEU към своите национални планове за възстановяване и устойчивост, за да финансират ключови реформи и инвестиции, които ще спомогнат за постигането на целите на REPowerEU. Тези реформи и инвестиции също така ще спомогнат за повишаване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии, както е посочено в промишления план на Зеления пакт, и за изпълнение на свързаните с енергетиката специфични за всяка държава препоръки, отправени към държавите членки през 2022 г. и когато е приложимо, през 2023 г. С Регламента REPowerEU се въвежда нова категория безвъзмездна финансова подкрепа, която се предоставя на държавите членки за финансиране на нови свързани с енергетиката реформи и инвестиции в рамките на техните планове за възстановяване и устойчивост. |
| --- | --- |

(6)

Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета (5) („Регламентът REPowerEU“), приет на 27 февруари 2023 г., има за цел бързото премахване на зависимостта на Съюза от вноса на руски изкопаеми горива. Това ще допринесе за енергийната сигурност и диверсификацията на енергийните доставки на Съюза, като същевременно ще увеличи използването на възобновяеми енергийни източници, капацитета за съхранение на енергия и енергийната ефективност. Регламентът REPowerEU дава възможност на държавите членки да добавят нова глава за REPowerEU към своите национални планове за възстановяване и устойчивост, за да финансират ключови реформи и инвестиции, които ще спомогнат за постигането на целите на REPowerEU. Тези реформи и инвестиции също така ще спомогнат за повишаване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии, както е посочено в промишления план на Зеления пакт, и за изпълнение на свързаните с енергетиката специфични за всяка държава препоръки, отправени към държавите членки през 2022 г. и когато е приложимо, през 2023 г. С Регламента REPowerEU се въвежда нова категория безвъзмездна финансова подкрепа, която се предоставя на държавите членки за финансиране на нови свързани с енергетиката реформи и инвестиции в рамките на техните планове за възстановяване и устойчивост.

| (7) | На 8 март 2023 г. Комисията прие съобщение, в което се предоставят насоки за фискалната политика за 2024 г. („съобщението от 8 март 2023 г.“). То има за цел да подпомогне изготвянето на програмите за стабилност и конвергенция на държавите членки и по този начин да се засили координацията на политиките. Комисията припомни, че общата клауза за дерогация от Пакта за стабилност и растеж ще бъде дезактивирана в края на 2023 г. Тя призова за фискални политики през периода 2023—2024 г., които осигуряват средносрочна устойчивост на обслужването на дълга и повишават потенциалния растеж по устойчив начин, и прикани държавите членки да определят в своите програми за стабилност и конвергенция за 2023 г. начина, по който фискалните им планове ще осигурят спазването на референтната стойност по Договора от 3 % от брутния вътрешен продукт (БВП), както и реалистичното и непрекъснато намаляване на дълга или запазването на благоразумно равнище на дълга в средносрочен план. Комисията прикани държавите членки също така постепенно да премахнат националните фискални мерки, въведени за защита на домакинствата и предприятията от енергийния ценови шок, като се започне с тези с най-слаба насоченост. Тя посочи, че ако мерките за подкрепа трябва да бъдат удължени поради подновен натиск върху цените на енергията, държавите членки следва да насочат много по-добре тези мерки към уязвимите домакинства и предприятия. Комисията заяви, че фискалните препоръки ще бъдат количествено определени и диференцирани. Освен това, както се предлага в съобщението на Комисията от 9 ноември 2022 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС, фискалните препоръки ще бъдат формулирани въз основа на нетните първични разходи. Комисията препоръча всички държави членки да продължат да защитават инвестициите, финансирани на национално равнище, и да гарантират ефективното използване на средствата по линия на Механизма и други фондове на Съюза, по-специално с оглед на екологичния и цифровия преход и целите по отношение на устойчивостта. Комисията посочи, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. в съответствие с действащите правни разпоредби. |
| --- | --- |

(7)

На 8 март 2023 г. Комисията прие съобщение, в което се предоставят насоки за фискалната политика за 2024 г. („съобщението от 8 март 2023 г.“). То има за цел да подпомогне изготвянето на програмите за стабилност и конвергенция на държавите членки и по този начин да се засили координацията на политиките. Комисията припомни, че общата клауза за дерогация от Пакта за стабилност и растеж ще бъде дезактивирана в края на 2023 г. Тя призова за фискални политики през периода 2023—2024 г., които осигуряват средносрочна устойчивост на обслужването на дълга и повишават потенциалния растеж по устойчив начин, и прикани държавите членки да определят в своите програми за стабилност и конвергенция за 2023 г. начина, по който фискалните им планове ще осигурят спазването на референтната стойност по Договора от 3 % от брутния вътрешен продукт (БВП), както и реалистичното и непрекъснато намаляване на дълга или запазването на благоразумно равнище на дълга в средносрочен план. Комисията прикани държавите членки също така постепенно да премахнат националните фискални мерки, въведени за защита на домакинствата и предприятията от енергийния ценови шок, като се започне с тези с най-слаба насоченост. Тя посочи, че ако мерките за подкрепа трябва да бъдат удължени поради подновен натиск върху цените на енергията, държавите членки следва да насочат много по-добре тези мерки към уязвимите домакинства и предприятия. Комисията заяви, че фискалните препоръки ще бъдат количествено определени и диференцирани. Освен това, както се предлага в съобщението на Комисията от 9 ноември 2022 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС, фискалните препоръки ще бъдат формулирани въз основа на нетните първични разходи. Комисията препоръча всички държави членки да продължат да защитават инвестициите, финансирани на национално равнище, и да гарантират ефективното използване на средствата по линия на Механизма и други фондове на Съюза, по-специално с оглед на екологичния и цифровия преход и целите по отношение на устойчивостта. Комисията посочи, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. в съответствие с действащите правни разпоредби.

| (8) | На 26 април 2023 г. Комисията представи законодателни предложения за извършване на цялостна реформа на правилата на Съюза за икономическо управление. Основната цел на предложенията е да се засили устойчивостта на обслужването на публичния дълг и да се насърчи устойчивият и приобщаващ растеж във всички държави членки чрез реформи и инвестиции. Предложенията на Комисията са насочени към подобряване на националната ангажираност, опростяване на рамката и преминаване към по-голям средносрочен фокус в съчетание с ефективно и по-последователно правоприлагане. Съгласно заключенията на Съвета от 14 март 2023 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС целта е законодателната работа да приключи през 2023 г. |
| --- | --- |

(8)

На 26 април 2023 г. Комисията представи законодателни предложения за извършване на цялостна реформа на правилата на Съюза за икономическо управление. Основната цел на предложенията е да се засили устойчивостта на обслужването на публичния дълг и да се насърчи устойчивият и приобщаващ растеж във всички държави членки чрез реформи и инвестиции. Предложенията на Комисията са насочени към подобряване на националната ангажираност, опростяване на рамката и преминаване към по-голям средносрочен фокус в съчетание с ефективно и по-последователно правоприлагане. Съгласно заключенията на Съвета от 14 март 2023 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС целта е законодателната работа да приключи през 2023 г.

| (9) | На 11 май 2021 г. Унгария представи на Комисията своя национален план за възстановяване и устойчивост в съответствие с член 18, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2021/241. Съгласно член 19 от Регламент (ЕС) 2021/241 Комисията оцени целесъобразността, ефективността, ефикасността и съгласуваността на плана за възстановяване и устойчивост в съответствие с насоките за оценка, съдържащи се в приложение V към посочения регламент. На 15 декември 2022 г. Съветът прие решение за изпълнение за одобряване на оценката на плана за възстановяване и устойчивост на Унгария (6). Отпускането на траншовете зависи от приемането на решение на Комисията в съответствие с член 24, параграф 5 от Регламент (ЕС) 2021/241, в което се посочва, че Унгария е изпълнила задоволително съответните ключови етапи и цели, определени в решението за изпълнение на Съвета. Задоволителното изпълнение предполага, че постигането на предходните ключови етапи и цели е запазено. |
| --- | --- |

(9)

На 11 май 2021 г. Унгария представи на Комисията своя национален план за възстановяване и устойчивост в съответствие с член 18, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2021/241. Съгласно член 19 от Регламент (ЕС) 2021/241 Комисията оцени целесъобразността, ефективността, ефикасността и съгласуваността на плана за възстановяване и устойчивост в съответствие с насоките за оценка, съдържащи се в приложение V към посочения регламент. На 15 декември 2022 г. Съветът прие решение за изпълнение за одобряване на оценката на плана за възстановяване и устойчивост на Унгария (6). Отпускането на траншовете зависи от приемането на решение на Комисията в съответствие с член 24, параграф 5 от Регламент (ЕС) 2021/241, в което се посочва, че Унгария е изпълнила задоволително съответните ключови етапи и цели, определени в решението за изпълнение на Съвета. Задоволителното изпълнение предполага, че постигането на предходните ключови етапи и цели е запазено.

| (10) | В съответствие с член 8, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1466/97 на 2 май 2023 г. Унгария представи своята национална програма за реформи за 2023 г. и своята програма за конвергенция за 2023 г. Двете програми бяха оценени заедно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В съответствие с член 27 от Регламент (ЕС) 2021/241 националната програма за реформи за 2023 г. отразява също шестмесечното докладване на Унгария относно напредъка, постигнат при изпълнението на нейния план за възстановяване и устойчивост. На 1 юни 2023 г. влезе в сила нов закон за съдебната система. |
| --- | --- |

(10)

В съответствие с член 8, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1466/97 на 2 май 2023 г. Унгария представи своята национална програма за реформи за 2023 г. и своята програма за конвергенция за 2023 г. Двете програми бяха оценени заедно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В съответствие с член 27 от Регламент (ЕС) 2021/241 националната програма за реформи за 2023 г. отразява също шестмесечното докладване на Унгария относно напредъка, постигнат при изпълнението на нейния план за възстановяване и устойчивост. На 1 юни 2023 г. влезе в сила нов закон за съдебната система.

| (11) | На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклада за Унгария за 2023 г. В него беше оценен напредъкът на Унгария в изпълнението на съответните специфични за държавата препоръки, приети от Съвета в периода 2019—2022 г., и беше направен преглед на изпълнението от страна на Унгария на плана за възстановяване и устойчивост. Въз основа на този анализ в доклада за държавата бяха посочени пропуски по отношение на предизвикателствата, които не са разгледани или са само частично разгледани в плана за възстановяване и устойчивост, както и по отношение на новите и нововъзникващите предизвикателства. В него бяха оценени също напредъкът на Унгария при прилагането на Европейския стълб на социалните права и постигането на водещите цели на Съюза в областта на заетостта, уменията и намаляването на бедността, както и напредъкът в постигането на целите на Обединените нации за устойчиво развитие. |
| --- | --- |

(11)

На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклада за Унгария за 2023 г. В него беше оценен напредъкът на Унгария в изпълнението на съответните специфични за държавата препоръки, приети от Съвета в периода 2019—2022 г., и беше направен преглед на изпълнението от страна на Унгария на плана за възстановяване и устойчивост. Въз основа на този анализ в доклада за държавата бяха посочени пропуски по отношение на предизвикателствата, които не са разгледани или са само частично разгледани в плана за възстановяване и устойчивост, както и по отношение на новите и нововъзникващите предизвикателства. В него бяха оценени също напредъкът на Унгария при прилагането на Европейския стълб на социалните права и постигането на водещите цели на Съюза в областта на заетостта, уменията и намаляването на бедността, както и напредъкът в постигането на целите на Обединените нации за устойчиво развитие.

| (12) | Комисията извърши задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 за Унгария и публикува резултатите от него на 24 май 2023 г. Комисията стигна до заключението, че в Унгария са налице макроикономически дисбаланси. По-специално уязвимостите, свързани с много силния натиск върху цените и нуждите от външно и държавно финансиране, се увеличиха и са значителни. Инфлацията се повиши значително и все още не е започнала видимо да се забавя. Ако инфлацията остане висока за продължителен период, това ще подкопае допълнително конкурентоспособността на разходите и може да доведе до запазване на повишените разходи за финансиране. Големият дефицит по текущата сметка беше увеличен значително от по-високите цени на енергията през 2022 г., а краткосрочният външен дълг се повиши. Подобренията в текущата сметка през 2023 г. и 2024 г. зависят от очакваното по-нататъшно забавяне на цените на енергията, но въпреки това се прогнозира дефицитът по текущата сметка да остане осезаем през 2023 г. и 2024 г. Високата енергийна интензивност на икономиката е важна за динамиката на текущата сметка. Бюджетният дефицит е голям, като това се дължи само отчасти на реакциите на политиката в отговор на пандемията и енергийните кризи, и представлява голяма част от външните заеми на икономиката. Съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП намаля благодарение на забележимия растеж на номиналния БВП, но предизвикателство в тази област може да бъдат понижаването на активността и постоянно високите дефицити. Разходите по държавни заеми са се увеличили от 2021 г. насам и правителството е изправено пред нарастваща лихвена тежест, като същевременно срокът до падежа на дълга все още е сравнително кратък. Цените на жилищата нараснаха два пъти за пет години, но увеличението им спря в края на 2022 г. Въпреки това вероятността от значителен спад на номиналните цени изглежда ограничена на фона на ниската задлъжнялост на домакинствата, а също и в светлината на настоящата среда с висока инфлация. Несъответствията в политиките доведоха до изостряне на установените уязвимости. Ефективната координация и ясното разграничаване на макроикономическите политики, подкрепени от силна институционална политическа рамка, са от основно значение за запазване на фискалната и външната устойчивост, както и за потвърждаване на очакванията. Очаква се навременното и пълно осъществяване на структурните реформи, включени в плана за възстановяване и устойчивост на Унгария, да помогне за намаляване на макроикономическите уязвимости и да подпомогне растежа и приспособяването в средносрочен план. |
| --- | --- |

(12)

Комисията извърши задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 за Унгария и публикува резултатите от него на 24 май 2023 г. Комисията стигна до заключението, че в Унгария са налице макроикономически дисбаланси. По-специално уязвимостите, свързани с много силния натиск върху цените и нуждите от външно и държавно финансиране, се увеличиха и са значителни. Инфлацията се повиши значително и все още не е започнала видимо да се забавя. Ако инфлацията остане висока за продължителен период, това ще подкопае допълнително конкурентоспособността на разходите и може да доведе до запазване на повишените разходи за финансиране. Големият дефицит по текущата сметка беше увеличен значително от по-високите цени на енергията през 2022 г., а краткосрочният външен дълг се повиши. Подобренията в текущата сметка през 2023 г. и 2024 г. зависят от очакваното по-нататъшно забавяне на цените на енергията, но въпреки това се прогнозира дефицитът по текущата сметка да остане осезаем през 2023 г. и 2024 г. Високата енергийна интензивност на икономиката е важна за динамиката на текущата сметка. Бюджетният дефицит е голям, като това се дължи само отчасти на реакциите на политиката в отговор на пандемията и енергийните кризи, и представлява голяма част от външните заеми на икономиката. Съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП намаля благодарение на забележимия растеж на номиналния БВП, но предизвикателство в тази област може да бъдат понижаването на активността и постоянно високите дефицити. Разходите по държавни заеми са се увеличили от 2021 г. насам и правителството е изправено пред нарастваща лихвена тежест, като същевременно срокът до падежа на дълга все още е сравнително кратък. Цените на жилищата нараснаха два пъти за пет години, но увеличението им спря в края на 2022 г. Въпреки това вероятността от значителен спад на номиналните цени изглежда ограничена на фона на ниската задлъжнялост на домакинствата, а също и в светлината на настоящата среда с висока инфлация. Несъответствията в политиките доведоха до изостряне на установените уязвимости. Ефективната координация и ясното разграничаване на макроикономическите политики, подкрепени от силна институционална политическа рамка, са от основно значение за запазване на фискалната и външната устойчивост, както и за потвърждаване на очакванията. Очаква се навременното и пълно осъществяване на структурните реформи, включени в плана за възстановяване и устойчивост на Унгария, да помогне за намаляване на макроикономическите уязвимости и да подпомогне растежа и приспособяването в средносрочен план.

| (13) | В съответствие с данни, потвърдени от Евростат, дефицитът по консолидирания държавен бюджет на Унгария е намалял от 7,1 % от БВП през 2021 г. до 6,2 % през 2022 г., а консолидираният държавен дълг е намалял от 76,6 % от БВП в края на 2021 г. до 73,3 % в края на 2022 г. На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклад, изготвен в съответствие с член 126, параграф 3 от Договора. В този доклад се разглежда състоянието на бюджета на Унгария, тъй като нейният дефицит по консолидирания държавен бюджет през 2022 г. надхвърли референтната стойност по Договора от 3 % от БВП. В доклада се стига до заключението, че критерият за дефицита не е изпълнен. В съответствие със съобщението си от 8 март 2023 г. през пролетта на 2023 г. Комисията не предложи откриване на нови процедури при прекомерен дефицит. Впоследствие Комисията заяви, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. Унгария следва да вземе това предвид при изпълнението на своя бюджет за 2023 г. и при изготвянето на бюджета си за 2024 г. |
| --- | --- |

(13)

В съответствие с данни, потвърдени от Евростат, дефицитът по консолидирания държавен бюджет на Унгария е намалял от 7,1 % от БВП през 2021 г. до 6,2 % през 2022 г., а консолидираният държавен дълг е намалял от 76,6 % от БВП в края на 2021 г. до 73,3 % в края на 2022 г. На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклад, изготвен в съответствие с член 126, параграф 3 от Договора. В този доклад се разглежда състоянието на бюджета на Унгария, тъй като нейният дефицит по консолидирания държавен бюджет през 2022 г. надхвърли референтната стойност по Договора от 3 % от БВП. В доклада се стига до заключението, че критерият за дефицита не е изпълнен. В съответствие със съобщението си от 8 март 2023 г. през пролетта на 2023 г. Комисията не предложи откриване на нови процедури при прекомерен дефицит. Впоследствие Комисията заяви, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. Унгария следва да вземе това предвид при изпълнението на своя бюджет за 2023 г. и при изготвянето на бюджета си за 2024 г.

| (14) | Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно от мерките на фискалната политика, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. През 2022 г. тези мерки на фискалната политика, водещи до намаляване на приходите, включваха намаляване на акцизите върху горивата, докато мерките на фискалната политика, водещи до увеличаване на разходите, включваха субсидии за дружествата за комунални услуги за покриване на загубите, понесени поради таваните на цените на енергията за битови нужди, и схеми за подпомагане на енергоемките дружества. Разходите за тези мерки бяха частично компенсирани от нови данъци върху неочакваните печалби на производителите и доставчиците на енергия, а именно временен данък върху спреда между нефта марка Brent и марка Urals, временен данък върху приходите на доставчиците на енергия и временно увеличение на концесионното възнаграждение за добив. Комисията оценява нетните бюджетни разходи за тези мерки на 1,0% от БВП през 2022 г. Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно и от бюджетните разходи за предоставянето на временна закрила на разселените лица от Украйна, които се оценяват на 0,1 % от БВП през 2022 г. В същото време прогнозните разходи за временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, намаляха до 0,1 % от БВП през 2022 г. спрямо 1,9 % през 2021 г. |
| --- | --- |

(14)

Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно от мерките на фискалната политика, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. През 2022 г. тези мерки на фискалната политика, водещи до намаляване на приходите, включваха намаляване на акцизите върху горивата, докато мерките на фискалната политика, водещи до увеличаване на разходите, включваха субсидии за дружествата за комунални услуги за покриване на загубите, понесени поради таваните на цените на енергията за битови нужди, и схеми за подпомагане на енергоемките дружества. Разходите за тези мерки бяха частично компенсирани от нови данъци върху неочакваните печалби на производителите и доставчиците на енергия, а именно временен данък върху спреда между нефта марка Brent и марка Urals, временен данък върху приходите на доставчиците на енергия и временно увеличение на концесионното възнаграждение за добив. Комисията оценява нетните бюджетни разходи за тези мерки на 1,0% от БВП през 2022 г. Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно и от бюджетните разходи за предоставянето на временна закрила на разселените лица от Украйна, които се оценяват на 0,1 % от БВП през 2022 г. В същото време прогнозните разходи за временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, намаляха до 0,1 % от БВП през 2022 г. спрямо 1,9 % през 2021 г.

| (15) | На 18 юни 2021 г. Съветът препоръча през 2022 г. Унгария (7) да поддържа подкрепяща фискална позиция, включително от импулса, осигурен от Механизма, и да запази инвестициите, финансирани на национално равнище. |
| --- | --- |

(15)

На 18 юни 2021 г. Съветът препоръча през 2022 г. Унгария (7) да поддържа подкрепяща фискална позиция, включително от импулса, осигурен от Механизма, и да запази инвестициите, финансирани на национално равнище.

| (16) | Според оценките на Комисията фискалната позиция (8) през 2022 г. е била подкрепяща — с равнище от – 0,4 % от БВП, както бе препоръчано от Съвета. В съответствие с препоръката на Съвета Унгария продължи да подпомага възстановяването с инвестиции, които ще бъдат финансирани от Механизма. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, възлизаха на 1,5 % от БВП през 2022 г. (2,1 % от БВП през 2021 г.). Намаляването на разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и други фондове на Съюза, през 2022 г. се дължи на по-ниско усвояване на европейските структурни и инвестиционни фондове. Инвестициите, финансирани на национално равнище, осигуриха рестриктивен принос от 0,2 процентни пункта към фискалната позиция (9). Следователно Унгария не е запазила инвестициите, финансирани на национално равнище, което не е в съответствие с препоръката на Съвета. Същевременно ръстът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (без новите мерки по отношение на приходите) доведе до рестриктивен принос в размер на 0,6 процентни пункта към фискалната позиция. Следователно Унгария е държала в достатъчна степен под контрол нарастването на текущите разходи, финансирани на национално равнище. |
| --- | --- |

(16)

Според оценките на Комисията фискалната позиция (8) през 2022 г. е била подкрепяща — с равнище от – 0,4 % от БВП, както бе препоръчано от Съвета. В съответствие с препоръката на Съвета Унгария продължи да подпомага възстановяването с инвестиции, които ще бъдат финансирани от Механизма. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, възлизаха на 1,5 % от БВП през 2022 г. (2,1 % от БВП през 2021 г.). Намаляването на разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и други фондове на Съюза, през 2022 г. се дължи на по-ниско усвояване на европейските структурни и инвестиционни фондове. Инвестициите, финансирани на национално равнище, осигуриха рестриктивен принос от 0,2 процентни пункта към фискалната позиция (9). Следователно Унгария не е запазила инвестициите, финансирани на национално равнище, което не е в съответствие с препоръката на Съвета. Същевременно ръстът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (без новите мерки по отношение на приходите) доведе до рестриктивен принос в размер на 0,6 процентни пункта към фискалната позиция. Следователно Унгария е държала в достатъчна степен под контрол нарастването на текущите разходи, финансирани на национално равнище.

| (17) | Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в програмата за конвергенция за 2023 г. е по-благоприятен от прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. за 2023 г. и след това. Правителството предвижда реалният БВП да нарасне с 1,5 % през 2023 г. и с 4,0 % през 2024 г. За сравнение в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-нисък растеж на реалния БВП от 0,5 % през 2023 г. и 2,8 % през 2024 г., главно поради очаквания по-нисък ръст на частното потребление, дължащ се на по-нисък очакван ръст на номиналните заплати и малко по-високо равнище на безработица. Комисията също прогнозира по-нисък ръст на публичното потребление и нетния износ. Растежът на номиналния БВП, предвиден в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г., е по-нисък през прогнозния хоризонт поради това, че очакванията са растежът на БВП и дефлаторът на БВП да са по-ниски. |
| --- | --- |

(17)

Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в програмата за конвергенция за 2023 г. е по-благоприятен от прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. за 2023 г. и след това. Правителството предвижда реалният БВП да нарасне с 1,5 % през 2023 г. и с 4,0 % през 2024 г. За сравнение в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-нисък растеж на реалния БВП от 0,5 % през 2023 г. и 2,8 % през 2024 г., главно поради очаквания по-нисък ръст на частното потребление, дължащ се на по-нисък очакван ръст на номиналните заплати и малко по-високо равнище на безработица. Комисията също прогнозира по-нисък ръст на публичното потребление и нетния износ. Растежът на номиналния БВП, предвиден в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г., е по-нисък през прогнозния хоризонт поради това, че очакванията са растежът на БВП и дефлаторът на БВП да са по-ниски.

| (18) | В своята програма за конвергенция за 2023 г. правителството очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее до 3,9 % от БВП през 2023 г. В намалението през 2023 г. са отразени основно по-високите данъчни приходи, дължащи се на високата инфлация и на временните данъци върху неочакваните печалби и секторни данъци, оценени на 1,5 % от БВП през 2023 г. Според конвергентната програма за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да намалее от 73,3 % в края на 2022 г. до 69,7 % в края на 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 4,0 % от БВП за 2023 г. Това съответства на дефицита, предвиден в програмата за конвергенция за 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-високо съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 70,7 % в края на 2023 г. Разликата се дължи на това, че очакванията в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. са растежът на БВП и дефлаторът на БВП да са по-ниски. |
| --- | --- |

(18)

В своята програма за конвергенция за 2023 г. правителството очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее до 3,9 % от БВП през 2023 г. В намалението през 2023 г. са отразени основно по-високите данъчни приходи, дължащи се на високата инфлация и на временните данъци върху неочакваните печалби и секторни данъци, оценени на 1,5 % от БВП през 2023 г. Според конвергентната програма за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да намалее от 73,3 % в края на 2022 г. до 69,7 % в края на 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 4,0 % от БВП за 2023 г. Това съответства на дефицита, предвиден в програмата за конвергенция за 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-високо съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 70,7 % в края на 2023 г. Разликата се дължи на това, че очакванията в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. са растежът на БВП и дефлаторът на БВП да са по-ниски.

| (19) | Салдото по консолидирания държавен бюджет през 2023 г. се очаква да продължи да се влияе от фискалните мерки, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. Те се състоят от мерки, които бяха продължени от 2022 г., по-конкретно субсидии за дружествата за комунални услуги за покриване на загубите, понесени поради таваните на цените на енергията за битови нужди, и схеми за подпомагане на енергоемките дружества. Разходите за тези мерки продължават да бъдат частично компенсирани от данъци върху неочакваните печалби на доставчиците на енергия. Като се вземат предвид тези приходи, нетните бюджетни разходи за мерките за подкрепа в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. възлизат на 1,2 % от БВП през 2023 г. (10) Мерките през 2023 г. не изглеждат насочени към най-уязвимите домакинства или предприятия и по-голямата част от тях не запазват изцяло ценовия сигнал за намаляване на търсенето на енергия и повишаване на енергийната ефективност. В резултат на това при оценката на изпълнението на препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. (11) не трябва да се вземат предвид никакви целенасочени мерки за подкрепа. |
| --- | --- |

(19)

Салдото по консолидирания държавен бюджет през 2023 г. се очаква да продължи да се влияе от фискалните мерки, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. Те се състоят от мерки, които бяха продължени от 2022 г., по-конкретно субсидии за дружествата за комунални услуги за покриване на загубите, понесени поради таваните на цените на енергията за битови нужди, и схеми за подпомагане на енергоемките дружества. Разходите за тези мерки продължават да бъдат частично компенсирани от данъци върху неочакваните печалби на доставчиците на енергия. Като се вземат предвид тези приходи, нетните бюджетни разходи за мерките за подкрепа в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. възлизат на 1,2 % от БВП през 2023 г. (10) Мерките през 2023 г. не изглеждат насочени към най-уязвимите домакинства или предприятия и по-голямата част от тях не запазват изцяло ценовия сигнал за намаляване на търсенето на енергия и повишаване на енергийната ефективност. В резултат на това при оценката на изпълнението на препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. (11) не трябва да се вземат предвид никакви целенасочени мерки за подкрепа.

| (20) | В препоръката си от 12 юли 2022 г. Съветът препоръча Унгария да предприеме действия, за да гарантира, че през 2023 г. растежът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи е в съответствие с като цяло неутрална позиция на политиката (12), като се вземе предвид продължаващата временна и целенасочена подкрепа за най-уязвимите на покачването на цените на енергията домакинства и предприятия и за хората, бягащи от Украйна. Унгария следва да има готовност да адаптира текущите разходи към променящата се ситуация. На Унгария се препоръча също да увеличи публичните инвестиции за екологичния и цифровия преход, както и за енергийната сигурност, като се вземе предвид инициативата REPowerEU, включително чрез използване на Механизма и други фондове на Съюза. |
| --- | --- |

(20)

В препоръката си от 12 юли 2022 г. Съветът препоръча Унгария да предприеме действия, за да гарантира, че през 2023 г. растежът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи е в съответствие с като цяло неутрална позиция на политиката (12), като се вземе предвид продължаващата временна и целенасочена подкрепа за най-уязвимите на покачването на цените на енергията домакинства и предприятия и за хората, бягащи от Украйна. Унгария следва да има готовност да адаптира текущите разходи към променящата се ситуация. На Унгария се препоръча също да увеличи публичните инвестиции за екологичния и цифровия преход, както и за енергийната сигурност, като се вземе предвид инициативата REPowerEU, включително чрез използване на Механизма и други фондове на Съюза.

| (21) | През 2023 г. в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда фискалната позиция да бъде рестриктивна (+ 4,2 % от БВП) в контекста на висока инфлация. Това се предхожда от експанзионистична фискална позиция през 2022 г. (– 0,4 % от БВП). Увеличението на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) през 2023 г. се очаква да осигури рестриктивен принос от 2,2 % от БВП към фискалната позиция. Следователно прогнозираният растеж на финансираните на национално равнище първични текущи разходи е в съответствие с препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, се очаква да възлязат на 2,3 % от БВП през 2023 г., докато финансираните на национално равнище инвестиции се очаква да осигурят рестриктивен принос от 0,6 процентни пункта към фискалната позиция (13). Поради това Унгария планира да финансира допълнителни инвестиции чрез Механизма и други фондове на Съюза и не се предвижда да запази финансираните на национално равнище инвестиции. Тя планира да финансира публични инвестиции за екологичния и цифровия преход, както и за енергийната сигурност, като например развитие на електроенергийната мрежа, модернизация на крайградските железници, подкрепа за използването на слънчеви панели в жилищни сгради, предоставяне на лаптопи на учителите и учениците в прогимназиите и гимназиите и мерки за цифровизиране в здравеопазването, които са финансирани от Механизма и други фондове на Съюза. |
| --- | --- |

(21)

През 2023 г. в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда фискалната позиция да бъде рестриктивна (+ 4,2 % от БВП) в контекста на висока инфлация. Това се предхожда от експанзионистична фискална позиция през 2022 г. (– 0,4 % от БВП). Увеличението на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) през 2023 г. се очаква да осигури рестриктивен принос от 2,2 % от БВП към фискалната позиция. Следователно прогнозираният растеж на финансираните на национално равнище първични текущи разходи е в съответствие с препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, се очаква да възлязат на 2,3 % от БВП през 2023 г., докато финансираните на национално равнище инвестиции се очаква да осигурят рестриктивен принос от 0,6 процентни пункта към фискалната позиция (13). Поради това Унгария планира да финансира допълнителни инвестиции чрез Механизма и други фондове на Съюза и не се предвижда да запази финансираните на национално равнище инвестиции. Тя планира да финансира публични инвестиции за екологичния и цифровия преход, както и за енергийната сигурност, като например развитие на електроенергийната мрежа, модернизация на крайградските железници, подкрепа за използването на слънчеви панели в жилищни сгради, предоставяне на лаптопи на учителите и учениците в прогимназиите и гимназиите и мерки за цифровизиране в здравеопазването, които са финансирани от Механизма и други фондове на Съюза.

| (22) | Според програмата за конвергенция за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее до 2,9 % от БВП през 2024 г. Намалението през 2024 г. отразява главно значителното намаляване на общите държавни разходи като дял от БВП, по-специално на бруто образуването на основен капитал, междинното потребление и възнаграждението на наетите лица. Според програмата за конвергенция за 2023 г. се очаква съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да намалее до 66,7 % в края на 2024 г. Въз основа на мерките на политиката, известни към крайната дата на изготвяне на прогнозата, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 4,4 % от БВП през 2024 г. Тази стойност е по-висока от дефицита, прогнозиран в програмата за конвергенция за 2023 г., главно поради по-високите прогнозирани разходи за бруто образуване на основен капитал в съответствие с последните тенденции и поради по-високото междинно потребление, дължащо се на продължаващия инфлационен натиск. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-високо съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 71,1 % в края на 2024 г. |
| --- | --- |

(22)

Според програмата за конвергенция за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее до 2,9 % от БВП през 2024 г. Намалението през 2024 г. отразява главно значителното намаляване на общите държавни разходи като дял от БВП, по-специално на бруто образуването на основен капитал, междинното потребление и възнаграждението на наетите лица. Според програмата за конвергенция за 2023 г. се очаква съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да намалее до 66,7 % в края на 2024 г. Въз основа на мерките на политиката, известни към крайната дата на изготвяне на прогнозата, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 4,4 % от БВП през 2024 г. Тази стойност е по-висока от дефицита, прогнозиран в програмата за конвергенция за 2023 г., главно поради по-високите прогнозирани разходи за бруто образуване на основен капитал в съответствие с последните тенденции и поради по-високото междинно потребление, дължащо се на продължаващия инфлационен натиск. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-високо съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 71,1 % в края на 2024 г.

| (23) | В програмата за конвергенция за 2023 г. се предвижда постепенно премахване на някои мерки за енергийна подкрепа през 2024 г. Понастоящем Комисията приема, че нетните разходи за мерките за енергийна подкрепа възлизат на 0,4 % от БВП през 2024 г. в сравнение с 1,2 % от БВП през 2023 г. Тези оценки се основават на допускането, че няма да има нови увеличения на цените на енергията. Мерките за енергийна подкрепа, които понастоящем се планира да останат в сила през 2024 г., не изглежда да са насочени към уязвимите домакинства или предприятия. Те не запазват изцяло ценовия сигнал за намаляване на търсенето на енергия и повишаване на енергийната ефективност. |
| --- | --- |

(23)

В програмата за конвергенция за 2023 г. се предвижда постепенно премахване на някои мерки за енергийна подкрепа през 2024 г. Понастоящем Комисията приема, че нетните разходи за мерките за енергийна подкрепа възлизат на 0,4 % от БВП през 2024 г. в сравнение с 1,2 % от БВП през 2023 г. Тези оценки се основават на допускането, че няма да има нови увеличения на цените на енергията. Мерките за енергийна подкрепа, които понастоящем се планира да останат в сила през 2024 г., не изглежда да са насочени към уязвимите домакинства или предприятия. Те не запазват изцяло ценовия сигнал за намаляване на търсенето на енергия и повишаване на енергийната ефективност.

| (24) | В Регламент (ЕО) No 1466/97 се призовава за годишно подобрение на структурното бюджетно салдо в посока постигане на средносрочната бюджетна цел с 0,5 % от БВП като референтна стойност (14). Като се вземат предвид съображенията за фискална устойчивост и необходимостта от намаляване на дефицита до стойност под референтната стойност по Договора от 3 % от БВП, според Комисията би било целесъобразно подобрение на структурното салдо от поне 0,5 % от БВП за 2024 г. За да се гарантира такова подобрение, и в съответствие с методиката на Комисията, нарастването на финансираните на национално равнище нетни първични разходи (15) през 2024 г. следва да не надвишава 4,4 %, както е отразено в настоящата препоръка. Това ще допринесе също така за намаляване на същинската инфлация, която е доста над средната за Съюза и може да доведе до загуба на конкурентоспособност, ако продължи, както и за запазване на външната позиция. В същото време оставащите мерки за енергийна подкрепа (които понастоящем Комисията оценява на 1,2% от БВП през 2023 г.) следва постепенно да бъдат премахнати, ако развитието на енергийния пазар позволява това и като се започне от най-слабо насочените мерки, а свързаните с това икономии следва да бъдат използвани за намаляване на бюджетния дефицит. Съгласно оценките на Комисията това ще доведе до растеж на нетните първични разходи под препоръчания за 2024 г. |
| --- | --- |

(24)

В Регламент (ЕО) No 1466/97 се призовава за годишно подобрение на структурното бюджетно салдо в посока постигане на средносрочната бюджетна цел с 0,5 % от БВП като референтна стойност (14). Като се вземат предвид съображенията за фискална устойчивост и необходимостта от намаляване на дефицита до стойност под референтната стойност по Договора от 3 % от БВП, според Комисията би било целесъобразно подобрение на структурното салдо от поне 0,5 % от БВП за 2024 г. За да се гарантира такова подобрение, и в съответствие с методиката на Комисията, нарастването на финансираните на национално равнище нетни първични разходи (15) през 2024 г. следва да не надвишава 4,4 %, както е отразено в настоящата препоръка. Това ще допринесе също така за намаляване на същинската инфлация, която е доста над средната за Съюза и може да доведе до загуба на конкурентоспособност, ако продължи, както и за запазване на външната позиция. В същото време оставащите мерки за енергийна подкрепа (които понастоящем Комисията оценява на 1,2% от БВП през 2023 г.) следва постепенно да бъдат премахнати, ако развитието на енергийния пазар позволява това и като се започне от най-слабо насочените мерки, а свързаните с това икономии следва да бъдат използвани за намаляване на бюджетния дефицит. Съгласно оценките на Комисията това ще доведе до растеж на нетните първични разходи под препоръчания за 2024 г.

| (25) | Ако се допусне, че политиките остават непроменени, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда нетните първични разходи, финансирани на национално равнище, да нараснат с 7,0 % през 2024 г., което е над препоръчания темп на растеж. Корекцията, предвидена в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г., е по-малка от икономиите от пълното постепенно премахване на мерките за енергийна подкрепа, което се дължи на повишените разходи за междинно потребление и бруто образуване на основен капитал и на очакваното постепенно премахване на временните данъци върху неочакваните печалби и секторните данъци. |
| --- | --- |

(25)

Ако се допусне, че политиките остават непроменени, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда нетните първични разходи, финансирани на национално равнище, да нараснат с 7,0 % през 2024 г., което е над препоръчания темп на растеж. Корекцията, предвидена в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г., е по-малка от икономиите от пълното постепенно премахване на мерките за енергийна подкрепа, което се дължи на повишените разходи за междинно потребление и бруто образуване на основен капитал и на очакваното постепенно премахване на временните данъци върху неочакваните печалби и секторните данъци.

| (26) | Според програмата за конвергенция за 2023 г. се очаква публичните инвестиции да намалеят от 5,1 % от БВП през 2023 г. до 3,7 % от БВП през 2024 г. По-ниските инвестиции са резултат от по-ниски инвестиции, финансирани на национално равнище, и по-ниски инвестиции, финансирани от Съюза. |
| --- | --- |

(26)

Според програмата за конвергенция за 2023 г. се очаква публичните инвестиции да намалеят от 5,1 % от БВП през 2023 г. до 3,7 % от БВП през 2024 г. По-ниските инвестиции са резултат от по-ниски инвестиции, финансирани на национално равнище, и по-ниски инвестиции, финансирани от Съюза.

| (27) | В програмата за конвергенция за 2023 г. се очертава средносрочен фискален план до 2027 г. Според програмата за конвергенция за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет постепенно да намалее до 1,9 % от БВП през 2025 г., 1,4 % през 2026 г. и 0,9 % през 2027 г. Следователно се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет да остане под 3 % от БВП през периода на програмата. Според програмата за конвергенция за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да намалее от 66,7 % в края на 2024 г. до 56,3 % до края на 2027 г. |
| --- | --- |

(27)

В програмата за конвергенция за 2023 г. се очертава средносрочен фискален план до 2027 г. Според програмата за конвергенция за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет постепенно да намалее до 1,9 % от БВП през 2025 г., 1,4 % през 2026 г. и 0,9 % през 2027 г. Следователно се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет да остане под 3 % от БВП през периода на програмата. Според програмата за конвергенция за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да намалее от 66,7 % в края на 2024 г. до 56,3 % до края на 2027 г.

| (28) | Действията в рамките на паричната политика, фискалната политика и политиките за икономическо развитие, предприети в отговор на последните икономически предизвикателства, бяха некоординирани, което намали ефективността на цялостната реакция на политиките. През 2021 г. започна затягане на паричната политика, но фискалната експанзия продължи до началото на 2022 г. Някои от временните мерки на политиката, въведени от 2021 г. насам, бяха насочени към нецеленасочено запазване на покупателната способност на домакинствата чрез таван на цените и лихвените проценти и скъпи от фискална гледна точка субсидии за енергия. Бяха въведени тавани на цените на горивата за превозните средства и на цените на някои основни хранителни продукти. Беше въведен таван на лихвите за ипотечните кредити с плаващ лихвен процент, заемите за малки и средни предприятия, някои студентски заеми и големите банкови депозити. Предвижда се срокът на действие на по-голямата част от тези мерки да изтече през 2023 г. Разходите за мерките бяха понесени предимно от дружествата и финансовия сектор чрез по-високи косвени данъци, а изкривяващият ефект на мерките доведе до по-ниско вътрешно производство и по-високи цени на продуктите, които не са пряко засегнати от таваните на цените. Мерките възпрепятстваха също приспособяването на търсенето към новата икономическа среда. Политиките за икономическо развитие разчитаха на схеми за субсидирани заеми, за да помогнат на дружествата да се приспособят към икономическите сътресения. През февруари 2023 г. стартира голяма схема за субсидирани заеми с фиксирани лихвени проценти в подкрепа на дружества, които са изправени пред нарастващи разходи за енергия. Таваните на цените и лихвените проценти и субсидираното кредитиране противодействаха на усилията на паричната политика за намаляване на инфлацията, inter alia като намалиха ефективността на инструментите на централната банка. Европейската централна банка установи, че определени регулаторни мерки, включително таванът на лихвите по банковите депозити, възпрепятстват провеждането на ефективна парична политика. |
| --- | --- |

(28)

Действията в рамките на паричната политика, фискалната политика и политиките за икономическо развитие, предприети в отговор на последните икономически предизвикателства, бяха некоординирани, което намали ефективността на цялостната реакция на политиките. През 2021 г. започна затягане на паричната политика, но фискалната експанзия продължи до началото на 2022 г. Някои от временните мерки на политиката, въведени от 2021 г. насам, бяха насочени към нецеленасочено запазване на покупателната способност на домакинствата чрез таван на цените и лихвените проценти и скъпи от фискална гледна точка субсидии за енергия. Бяха въведени тавани на цените на горивата за превозните средства и на цените на някои основни хранителни продукти. Беше въведен таван на лихвите за ипотечните кредити с плаващ лихвен процент, заемите за малки и средни предприятия, някои студентски заеми и големите банкови депозити. Предвижда се срокът на действие на по-голямата част от тези мерки да изтече през 2023 г. Разходите за мерките бяха понесени предимно от дружествата и финансовия сектор чрез по-високи косвени данъци, а изкривяващият ефект на мерките доведе до по-ниско вътрешно производство и по-високи цени на продуктите, които не са пряко засегнати от таваните на цените. Мерките възпрепятстваха също приспособяването на търсенето към новата икономическа среда. Политиките за икономическо развитие разчитаха на схеми за субсидирани заеми, за да помогнат на дружествата да се приспособят към икономическите сътресения. През февруари 2023 г. стартира голяма схема за субсидирани заеми с фиксирани лихвени проценти в подкрепа на дружества, които са изправени пред нарастващи разходи за енергия. Таваните на цените и лихвените проценти и субсидираното кредитиране противодействаха на усилията на паричната политика за намаляване на инфлацията, inter alia като намалиха ефективността на инструментите на централната банка. Европейската централна банка установи, че определени регулаторни мерки, включително таванът на лихвите по банковите депозити, възпрепятстват провеждането на ефективна парична политика.

| (29) | Слабостите при планирането и изпълнението на бюджета увеличиха експанзионистичната тенденция на фискалната политика и по този начин допринесоха за голяма част от настоящите макроикономически предизвикателства пред Унгария. От 2016 г. насам приемането на годишните бюджети много рано намали качеството на макроикономическите и бюджетните прогнози. Различните правила за гъвкавост на бюджета и големите резерви в бюджета позволиха по-високи дискреционни разходи, което влоши процикличността на фискалната политика. Ad hoc решения за разходи бяха често вземани в края на бюджетната година или постановявани с правителствени постановления през годината без адекватен парламентарен контрол и обществени консултации, което на свой ред намали прозрачността на бюджета. С националната фискална рамка не бяха предотвратени високите публични дефицити поради недостатъци в структурата на вътрешните фискални правила, в това число поради правило за дълга с проциклични характеристики, слабото прилагане на средносрочното бюджетно планиране, допълнително подкопано от специалните разпоредби във връзка със „ситуацията на опасност“, и ограничената роля и ресурси на националния фискален съвет. Ограниченият мандат и ресурси на националния фискален съвет ограничават неговата ефективност при насочването на обществените дискусии по фискални въпроси. |
| --- | --- |

(29)

Слабостите при планирането и изпълнението на бюджета увеличиха експанзионистичната тенденция на фискалната политика и по този начин допринесоха за голяма част от настоящите макроикономически предизвикателства пред Унгария. От 2016 г. насам приемането на годишните бюджети много рано намали качеството на макроикономическите и бюджетните прогнози. Различните правила за гъвкавост на бюджета и големите резерви в бюджета позволиха по-високи дискреционни разходи, което влоши процикличността на фискалната политика. Ad hoc решения за разходи бяха често вземани в края на бюджетната година или постановявани с правителствени постановления през годината без адекватен парламентарен контрол и обществени консултации, което на свой ред намали прозрачността на бюджета. С националната фискална рамка не бяха предотвратени високите публични дефицити поради недостатъци в структурата на вътрешните фискални правила, в това число поради правило за дълга с проциклични характеристики, слабото прилагане на средносрочното бюджетно планиране, допълнително подкопано от специалните разпоредби във връзка със „ситуацията на опасност“, и ограничената роля и ресурси на националния фискален съвет. Ограниченият мандат и ресурси на националния фискален съвет ограничават неговата ефективност при насочването на обществените дискусии по фискални въпроси.

| (30) | Цените на жилищата се увеличиха значително в Унгария през последното десетилетие, докато предлагането на жилища остана ограничено. Схемите за субсидиране за закупуване на жилище със слаба насоченост, достъпни и за домакинствата с по-високи доходи, които вече притежават жилище, допринесоха за неотдавнашните увеличения на цените. Субсидиите за жилищно строителство, в това число безвъзмездни средства, субсидирани заеми и преференциални ставки на ДДС, също са нецеленасочени. |
| --- | --- |

(30)

Цените на жилищата се увеличиха значително в Унгария през последното десетилетие, докато предлагането на жилища остана ограничено. Схемите за субсидиране за закупуване на жилище със слаба насоченост, достъпни и за домакинствата с по-високи доходи, които вече притежават жилище, допринесоха за неотдавнашните увеличения на цените. Субсидиите за жилищно строителство, в това число безвъзмездни средства, субсидирани заеми и преференциални ставки на ДДС, също са нецеленасочени.

| (31) | В съответствие с член 19, параграф 3, буква б) от Регламент (ЕС) 2021/241 и критерий 2.2 от приложение V към него планът за възстановяване и устойчивост включва широк набор от взаимно подсилващи се реформи и инвестиции, които трябва да бъдат изпълнени до 2026 г. В съответствие с член 14, параграф 6 от Регламент (ЕС) 2021/241 Унгария изрази намерението си да поиска до 6 600 000 000 EUR допълнителна подкрепа под формата на заем по линия на Механизма. Бързото изпълнение на плана за възстановяване и устойчивост е от съществено значение поради временния характер на Механизма, който е в сила до 2026 г. Също толкова важно е Унгария да осигури подходящ административен капацитет за изпълнение на ангажиментите по плана за възстановяване и устойчивост. Бързото включване на новата глава за REPowerEU в плана за възстановяване и устойчивост ще позволи да бъдат финансирани допълнителни реформи и инвестиции в подкрепа на стратегическите цели на Унгария в областта на енергетиката и екологичния преход. Системното и ефективно участие на местните и регионалните власти, социалните партньори и други съответни заинтересовани страни продължава да бъде важно за успешното изпълнение на плана за възстановяване и устойчивост, както и на други икономически политики и политики в областта на заетостта, които излизат извън рамките на този план, за да се гарантира широка ангажираност с цялостната програма на политиката. Изпълнението на плана за възстановяване и устойчивост на Унгария беше значително забавено поради късното приемане на решението за изпълнение на Съвета за одобряване на оценката на плана за възстановяване и устойчивост на Унгария през декември 2022 г. За бързото и стабилно изпълнение на плана за възстановяване и устойчивост ще е необходимо да бъдат изпълнени 27 ключови етапа, свързани със засилването на независимостта на съдебната власт и защитата на финансовите интереси на Съюза. Не е възможно да се извърши плащане по плана за възстановяване и устойчивост, докато тези ключови етапи не бъдат изпълнени напълно и правилно. Разпределените за Унгария безвъзмездни средства по линия на REPowerEU възлизат на 701,6 милиона евро. Унгария планира да използва безвъзмездните средства по линия на REPowerEU и допълнителен заем за инвестиции, свързани с енергетиката. |
| --- | --- |

(31)

В съответствие с член 19, параграф 3, буква б) от Регламент (ЕС) 2021/241 и критерий 2.2 от приложение V към него планът за възстановяване и устойчивост включва широк набор от взаимно подсилващи се реформи и инвестиции, които трябва да бъдат изпълнени до 2026 г. В съответствие с член 14, параграф 6 от Регламент (ЕС) 2021/241 Унгария изрази намерението си да поиска до 6 600 000 000 EUR допълнителна подкрепа под формата на заем по линия на Механизма. Бързото изпълнение на плана за възстановяване и устойчивост е от съществено значение поради временния характер на Механизма, който е в сила до 2026 г. Също толкова важно е Унгария да осигури подходящ административен капацитет за изпълнение на ангажиментите по плана за възстановяване и устойчивост. Бързото включване на новата глава за REPowerEU в плана за възстановяване и устойчивост ще позволи да бъдат финансирани допълнителни реформи и инвестиции в подкрепа на стратегическите цели на Унгария в областта на енергетиката и екологичния преход. Системното и ефективно участие на местните и регионалните власти, социалните партньори и други съответни заинтересовани страни продължава да бъде важно за успешното изпълнение на плана за възстановяване и устойчивост, както и на други икономически политики и политики в областта на заетостта, които излизат извън рамките на този план, за да се гарантира широка ангажираност с цялостната програма на политиката. Изпълнението на плана за възстановяване и устойчивост на Унгария беше значително забавено поради късното приемане на решението за изпълнение на Съвета за одобряване на оценката на плана за възстановяване и устойчивост на Унгария през декември 2022 г. За бързото и стабилно изпълнение на плана за възстановяване и устойчивост ще е необходимо да бъдат изпълнени 27 ключови етапа, свързани със засилването на независимостта на съдебната власт и защитата на финансовите интереси на Съюза. Не е възможно да се извърши плащане по плана за възстановяване и устойчивост, докато тези ключови етапи не бъдат изпълнени напълно и правилно. Разпределените за Унгария безвъзмездни средства по линия на REPowerEU възлизат на 701,6 милиона евро. Унгария планира да използва безвъзмездните средства по линия на REPowerEU и допълнителен заем за инвестиции, свързани с енергетиката.

| (32) | През 2022 г. Комисията одобри всички програмни документи на Унгария в областта на политиката на сближаване. Бързото изпълнение на програмите по линия на политиката на сближаване при взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост, включително главата за REPowerEU, е от ключово значение за постигане на екологичния и цифровия преход, повишаване на икономическата и социалната устойчивост, както и осигуряване на балансирано териториално развитие в Унгария. |
| --- | --- |

(32)

През 2022 г. Комисията одобри всички програмни документи на Унгария в областта на политиката на сближаване. Бързото изпълнение на програмите по линия на политиката на сближаване при взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост, включително главата за REPowerEU, е от ключово значение за постигане на екологичния и цифровия преход, повишаване на икономическата и социалната устойчивост, както и осигуряване на балансирано териториално развитие в Унгария.

| (33) | Освен икономическите и социалните предизвикателства, разгледани в плана за възстановяване и устойчивост и програмите по линия на политиката на сближаване, Унгария е изправена пред редица допълнителни предизвикателства, свързани с декарбонизацията на икономиката и производството на енергия. |
| --- | --- |

(33)

Освен икономическите и социалните предизвикателства, разгледани в плана за възстановяване и устойчивост и програмите по линия на политиката на сближаване, Унгария е изправена пред редица допълнителни предизвикателства, свързани с декарбонизацията на икономиката и производството на енергия.

| (34) | Въпреки че като цяло показателите за бедността са се подобрили през последното десетилетие, относителното положение на определени групи в неравностойно положение, като домакинствата с ниски доходи, децата, хората с увреждания, ромите и хората, живеещи в отдалечени населени места от селски тип, се е влошило. Процентът на хората, изложени на сериозни материални и социални лишения, е един от най-високите в Съюза, със значителни различия между регионите. Той е особено висок сред децата и ромите. Групите в неравностойно положение срещат трудности при достъпа до адекватно социално подпомагане, образование, здравеопазване и услуги за търсене на работа. Домакинствата без стабилни доходи са изправени пред отслабваща мрежа за социална сигурност. Данъчната система обременява непропорционално по-нископлатените работници. Основните източници на доходи за домакинствата с ниски доходи изостават от издръжката на живота през последното десетилетие. Адекватността на минималния доход е една от най-ниските в Съюза. Неотдавнашните увеличения на цените на енергията и храните натоварват непропорционално хората с ниски доходи, като мерките за подкрепа са предимно нецеленасочени. Неотдавнашното изменение на законодателството в областта на социалната закрила намали отговорността на държавата за предоставяне на социални грижи. |
| --- | --- |

(34)

Въпреки че като цяло показателите за бедността са се подобрили през последното десетилетие, относителното положение на определени групи в неравностойно положение, като домакинствата с ниски доходи, децата, хората с увреждания, ромите и хората, живеещи в отдалечени населени места от селски тип, се е влошило. Процентът на хората, изложени на сериозни материални и социални лишения, е един от най-високите в Съюза, със значителни различия между регионите. Той е особено висок сред децата и ромите. Групите в неравностойно положение срещат трудности при достъпа до адекватно социално подпомагане, образование, здравеопазване и услуги за търсене на работа. Домакинствата без стабилни доходи са изправени пред отслабваща мрежа за социална сигурност. Данъчната система обременява непропорционално по-нископлатените работници. Основните източници на доходи за домакинствата с ниски доходи изостават от издръжката на живота през последното десетилетие. Адекватността на минималния доход е една от най-ниските в Съюза. Неотдавнашните увеличения на цените на енергията и храните натоварват непропорционално хората с ниски доходи, като мерките за подкрепа са предимно нецеленасочени. Неотдавнашното изменение на законодателството в областта на социалната закрила намали отговорността на държавата за предоставяне на социални грижи.

| (35) | Основното равнище на заетост е сравнително високо, но определени групи в неравностойно положение, като ромите, нискоквалифицираните хора, жените с отговорности за полагане на грижи и хората с увреждания, срещат трудности при навлизането на свободния пазар на труда поради слабости в образованието, обучението, системите за социално подпомагане и структурите за подкрепа на търсещите работа. Разликите в равнищата на заетост на нискоквалифицираните хора, ромите и хората с увреждания остават трайно високи. Всяка пета жена, търсеща работа по трудово правоотношение, остава извън пазара на труда поради отговорности за полагане на грижи за деца или лица с увреждания, нуждаещи се от грижи. Обезщетенията и достъпът до ефективни активни мерки на пазара на труда за групите в неравностойно положение са недостатъчни. Срокът на изплащане на обезщетението за безработица е 3 месеца, докато според данни от проведено през 2022 г. проучване на работната сила средната продължителност на безработицата е 9,4 месеца. Четири от десет регистрирани безработни лица не получават обезщетение. Дългият среден период на регистрация е знак за недостатъчния капацитет на публичната служба по заетостта. Делът на търсещите работа лица с ниски основни умения е над два пъти по-голям от средния за страната. Делът на възрастните, участващи в обучение, остава нисък, особено сред нискоквалифицираните и безработните лица. |
| --- | --- |

(35)

Основното равнище на заетост е сравнително високо, но определени групи в неравностойно положение, като ромите, нискоквалифицираните хора, жените с отговорности за полагане на грижи и хората с увреждания, срещат трудности при навлизането на свободния пазар на труда поради слабости в образованието, обучението, системите за социално подпомагане и структурите за подкрепа на търсещите работа. Разликите в равнищата на заетост на нискоквалифицираните хора, ромите и хората с увреждания остават трайно високи. Всяка пета жена, търсеща работа по трудово правоотношение, остава извън пазара на труда поради отговорности за полагане на грижи за деца или лица с увреждания, нуждаещи се от грижи. Обезщетенията и достъпът до ефективни активни мерки на пазара на труда за групите в неравностойно положение са недостатъчни. Срокът на изплащане на обезщетението за безработица е 3 месеца, докато според данни от проведено през 2022 г. проучване на работната сила средната продължителност на безработицата е 9,4 месеца. Четири от десет регистрирани безработни лица не получават обезщетение. Дългият среден период на регистрация е знак за недостатъчния капацитет на публичната служба по заетостта. Делът на търсещите работа лица с ниски основни умения е над два пъти по-голям от средния за страната. Делът на възрастните, участващи в обучение, остава нисък, особено сред нискоквалифицираните и безработните лица.

| (36) | Социалният диалог остава сред най-слабите в Съюза и напоследък се влоши още повече. Основният тристранен орган служи главно като място за споделяне на информация и форум за консултации и за него няма официална правна рамка, като не се провежда съдържателен диалог, освен за определяне на минималната работна заплата. Въпреки че недостигът на учители е нарастващо предизвикателство, с новите законови разпоредби бяха ограничени правата на учителите на действия при колективен трудов спор и беше разширена възможността на работодателите да уволняват със задна дата учители, участващи в гражданско неподчинение в знак на протест срещу условията на труд. Неотдавнашните реформи, въведени без съдържателен диалог със съответните профсъюзи, оказаха отрицателно въздействие върху условията на труд и отслабиха правото на здравните работници да излъчват свои представители. |
| --- | --- |

(36)

Социалният диалог остава сред най-слабите в Съюза и напоследък се влоши още повече. Основният тристранен орган служи главно като място за споделяне на информация и форум за консултации и за него няма официална правна рамка, като не се провежда съдържателен диалог, освен за определяне на минималната работна заплата. Въпреки че недостигът на учители е нарастващо предизвикателство, с новите законови разпоредби бяха ограничени правата на учителите на действия при колективен трудов спор и беше разширена възможността на работодателите да уволняват със задна дата учители, участващи в гражданско неподчинение в знак на протест срещу условията на труд. Неотдавнашните реформи, въведени без съдържателен диалог със съответните профсъюзи, оказаха отрицателно въздействие върху условията на труд и отслабиха правото на здравните работници да излъчват свои представители.

| (37) | Наскоро бяха регистрирани случаи на публична намеса на редица пазари, което отслаби правната сигурност. С такава намеса обикновено се обезкуражават или ограничават инвестициите от Съюза и чуждестранните инвестиции на определени пазари, като на практика се дава възможност за закупуване на дружества от държавни предприятия или частни фирми с тесни връзки с правителството. Намесата засяга сериозно и принципите на вътрешния пазар и на върховенството на закона, което води до ограничаване на възможностите за устойчив икономически растеж. Например конкретни дружества и отрасли са обект на дискриминационно третиране чрез специално определени данъци, тавани на цените и разпоредби, наложени с кратко предизвестие и без предварителна консултация. От 2020 г. насам правителството също така използва извънредните си правомощия в „ситуацията на опасност“, за да въвежда такива мерки. Бюджетните приходи от специфични за определени сектори данъци са значителни. Например неотдавна правителството наложи административни тавани на цените и данък върху печалбата в размер на 90 % върху производството на цимент и керамични материали. Това са отрасли с голям дял на чуждестранното участие в собствеността. През декември 2022 г. правителството внезапно увеличи данъка върху застрахователните и фармацевтичните дружества. На банките беше наложен таван на гъвкавите лихви по ипотечните кредити, което се отрази на способността им да отпускат заеми и на тяхната рентабилност. Използвани са селективни и произволни административни проверки, глоби и задържане на разрешителни, за да се оказва неправомерен натиск върху определени дружества, по-специално в секторите на търговията на дребно и транспорта. Изглежда, че липсват ефективни правни средства за защита срещу произволните мерки, предприемани от органите. Секторът на търговията на дребно продължава да се сблъсква с непредвидими регулации. Условията за разрешаване на откриването или промяната на магазини с площ над 400 квадратни метра не изглеждат прозрачни, а наличието на съдебен контрол е под въпрос. Данъкът върху сектора на търговията на дребно налага непропорционално бреме на по-големите дружества, които нямат седалище в Унгария. Правителството често използва правомощията си, за да освобождава сделки от контрол върху сливанията.
  Въздействието на подобни сделки върху икономиката, конкуренцията и единния пазар не се оценява. Критериите за изключенията не са определени по прозрачен начин и няма официална процедура за оспорване на тези критерии или на самото решение. В резултат на намесата държавната собственост или собствеността на национални дружества, близки до държавата, се е увеличила в сферата на банковото дело, далекосъобщенията, комуналните услуги, средствата за масова информация, телевизионното и радиоразпръскването в ущърб на чуждестранната собственост. Според изявления на членове на правителството подобни сделки могат да се очакват в секторите на застраховането, търговията на дребно и транспорта, по-специално по отношение на летище Будапеща. Съществува риск намаленото присъствие на чуждестранен капитал и ноу-хау, по-специално в отрасли с висока добавена стойност като банковото дело и далекосъобщенията, да ограничи възможностите на Унгария за ръст на производителността и иновации. |
| --- | --- |

(37)

Наскоро бяха регистрирани случаи на публична намеса на редица пазари, което отслаби правната сигурност. С такава намеса обикновено се обезкуражават или ограничават инвестициите от Съюза и чуждестранните инвестиции на определени пазари, като на практика се дава възможност за закупуване на дружества от държавни предприятия или частни фирми с тесни връзки с правителството. Намесата засяга сериозно и принципите на вътрешния пазар и на върховенството на закона, което води до ограничаване на възможностите за устойчив икономически растеж. Например конкретни дружества и отрасли са обект на дискриминационно третиране чрез специално определени данъци, тавани на цените и разпоредби, наложени с кратко предизвестие и без предварителна консултация. От 2020 г. насам правителството също така използва извънредните си правомощия в „ситуацията на опасност“, за да въвежда такива мерки. Бюджетните приходи от специфични за определени сектори данъци са значителни. Например неотдавна правителството наложи административни тавани на цените и данък върху печалбата в размер на 90 % върху производството на цимент и керамични материали. Това са отрасли с голям дял на чуждестранното участие в собствеността. През декември 2022 г. правителството внезапно увеличи данъка върху застрахователните и фармацевтичните дружества. На банките беше наложен таван на гъвкавите лихви по ипотечните кредити, което се отрази на способността им да отпускат заеми и на тяхната рентабилност. Използвани са селективни и произволни административни проверки, глоби и задържане на разрешителни, за да се оказва неправомерен натиск върху определени дружества, по-специално в секторите на търговията на дребно и транспорта. Изглежда, че липсват ефективни правни средства за защита срещу произволните мерки, предприемани от органите. Секторът на търговията на дребно продължава да се сблъсква с непредвидими регулации. Условията за разрешаване на откриването или промяната на магазини с площ над 400 квадратни метра не изглеждат прозрачни, а наличието на съдебен контрол е под въпрос. Данъкът върху сектора на търговията на дребно налага непропорционално бреме на по-големите дружества, които нямат седалище в Унгария. Правителството често използва правомощията си, за да освобождава сделки от контрол върху сливанията.

Въздействието на подобни сделки върху икономиката, конкуренцията и единния пазар не се оценява. Критериите за изключенията не са определени по прозрачен начин и няма официална процедура за оспорване на тези критерии или на самото решение. В резултат на намесата държавната собственост или собствеността на национални дружества, близки до държавата, се е увеличила в сферата на банковото дело, далекосъобщенията, комуналните услуги, средствата за масова информация, телевизионното и радиоразпръскването в ущърб на чуждестранната собственост. Според изявления на членове на правителството подобни сделки могат да се очакват в секторите на застраховането, търговията на дребно и транспорта, по-специално по отношение на летище Будапеща. Съществува риск намаленото присъствие на чуждестранен капитал и ноу-хау, по-специално в отрасли с висока добавена стойност като банковото дело и далекосъобщенията, да ограничи възможностите на Унгария за ръст на производителността и иновации.

| (38) | Определящи за енергийният микс на Унгария са нефтът и природният газ, всеки от които представлява около една трета от общото потребление на енергия. Дяловете на ядрените и възобновяемите енергийни източници са съответно 15 % и около 14 %. Унгария продължава да разчита в голяма степен на Русия за изкопаеми горива, както и за ядрена енергия, и усилията ѝ да се откъсне от зависимостта от Русия са бавни. Три четвърти от вътрешното потребление на природен газ се покрива от внос от Русия. През 2021 г. Унгария подписа дългосрочно споразумение за доставка на газ с Газпром, а през април 2023 г. договори изменение към него, с опция за допълнителни количества. За намаляването на зависимостта от руските изкопаеми горива ще са необходими значителни допълнителни действия, по-специално за засилване на сътрудничеството със съседните държави, в това число, когато е необходимо, по отношение на инфраструктурата, за да се осигури достъп до алтернативни източници на изкопаеми горива. Електрификацията и предвидените инвестиции в енергоемки отрасли ще увеличат необходимостта от производство на електроенергия. Въпреки значителното увеличение на инсталациите за слънчева енергия през последните години, делът на инсталациите за енергия от възобновяеми източници все още е един от най-ниските в Съюза. Инсталирането на вятърни електроцентрали е спряно и се очаква да бъде възобновено след премахване на законовите ограничения. Геотермалната енергия се използва в недостатъчна степен. Често променящата се регулаторна среда създава редица предизвикателства за развитието на енергията от възобновяеми източници. Освен това ограниченията на капацитета на електроенергийната мрежа са значителна пречка пред свързването на възобновяеми енергийни източници към мрежата, а липсата на гъвкави решения от страна на търсенето и предлагането и ограниченото овластяване на потребителите създават сериозно ограничение за развитието на производство на чиста електроенергия от възобновяеми източници. Неоптималната интеграция в балансиращия пазар на Съюза е също така пропусната възможност за оптимизиране на мрежата, за да поеме допълнителни инсталации за енергия от възобновяеми източници. |
| --- | --- |

(38)

Определящи за енергийният микс на Унгария са нефтът и природният газ, всеки от които представлява около една трета от общото потребление на енергия. Дяловете на ядрените и възобновяемите енергийни източници са съответно 15 % и около 14 %. Унгария продължава да разчита в голяма степен на Русия за изкопаеми горива, както и за ядрена енергия, и усилията ѝ да се откъсне от зависимостта от Русия са бавни. Три четвърти от вътрешното потребление на природен газ се покрива от внос от Русия. През 2021 г. Унгария подписа дългосрочно споразумение за доставка на газ с Газпром, а през април 2023 г. договори изменение към него, с опция за допълнителни количества. За намаляването на зависимостта от руските изкопаеми горива ще са необходими значителни допълнителни действия, по-специално за засилване на сътрудничеството със съседните държави, в това число, когато е необходимо, по отношение на инфраструктурата, за да се осигури достъп до алтернативни източници на изкопаеми горива. Електрификацията и предвидените инвестиции в енергоемки отрасли ще увеличат необходимостта от производство на електроенергия. Въпреки значителното увеличение на инсталациите за слънчева енергия през последните години, делът на инсталациите за енергия от възобновяеми източници все още е един от най-ниските в Съюза. Инсталирането на вятърни електроцентрали е спряно и се очаква да бъде възобновено след премахване на законовите ограничения. Геотермалната енергия се използва в недостатъчна степен. Често променящата се регулаторна среда създава редица предизвикателства за развитието на енергията от възобновяеми източници. Освен това ограниченията на капацитета на електроенергийната мрежа са значителна пречка пред свързването на възобновяеми енергийни източници към мрежата, а липсата на гъвкави решения от страна на търсенето и предлагането и ограниченото овластяване на потребителите създават сериозно ограничение за развитието на производство на чиста електроенергия от възобновяеми източници. Неоптималната интеграция в балансиращия пазар на Съюза е също така пропусната възможност за оптимизиране на мрежата, за да поеме допълнителни инсталации за енергия от възобновяеми източници.

| (39) | Унгария има значителен потенциал в областта на енергийната ефективност, по-специално в жилищните сгради. Потреблението на природен газ в Унгария е намаляло с 20 % през периода между август 2022 г. и март 2023 г. в сравнение със средното потребление на газ за същия период през предходните 5 години — това надхвърля целта за намаляване от 15 %, определена в Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета (16); това се дължи също на мерките в публичния сектор и на промяната в системата за таван на цените на енергията, прилагана за домакинствата. Унгария се насърчава да продължи да полага усилия за временно намаляване на търсенето на газ до 31 март 2024 г. съгласно Регламент (ЕС) 2023/706 на Съвета (17). Независимо от това, въпреки неотдавнашните промени, системата на определяне на административни цени на енергията все още не позволява на ценовите сигнали да функционират правилно и да създават достатъчно стимули за икономии на енергия. Таваните на цените се прилагат еднакво за всички домакинства. Домакинствата с високи доходи също се възползват от субсидираната административна цена, а семействата с ниски доходи често живеят в по-малко енергийно ефективни домове. Целевите схеми за домакинствата с ниски доходи биха били по-ефективни както за подпомагането на уязвимите домакинства, така и с оглед на генерирането на икономии на енергия. |
| --- | --- |

(39)

Унгария има значителен потенциал в областта на енергийната ефективност, по-специално в жилищните сгради. Потреблението на природен газ в Унгария е намаляло с 20 % през периода между август 2022 г. и март 2023 г. в сравнение със средното потребление на газ за същия период през предходните 5 години — това надхвърля целта за намаляване от 15 %, определена в Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета (16); това се дължи също на мерките в публичния сектор и на промяната в системата за таван на цените на енергията, прилагана за домакинствата. Унгария се насърчава да продължи да полага усилия за временно намаляване на търсенето на газ до 31 март 2024 г. съгласно Регламент (ЕС) 2023/706 на Съвета (17). Независимо от това, въпреки неотдавнашните промени, системата на определяне на административни цени на енергията все още не позволява на ценовите сигнали да функционират правилно и да създават достатъчно стимули за икономии на енергия. Таваните на цените се прилагат еднакво за всички домакинства. Домакинствата с високи доходи също се възползват от субсидираната административна цена, а семействата с ниски доходи често живеят в по-малко енергийно ефективни домове. Целевите схеми за домакинствата с ниски доходи биха били по-ефективни както за подпомагането на уязвимите домакинства, така и с оглед на генерирането на икономии на енергия.

| (40) | Недостигът на работна ръка и умения в сектори и професии, които са от ключово значение за екологичния преход, включително производството, внедряването и поддръжката на технологии с нулеви нетни емисии, създава пречки пред прехода към икономика с нулеви нетни емисии. Висококачествените системи за образование и обучение, които отговарят на променящите се нужди на пазара на труда, и целенасочените мерки за повишаване на квалификацията и за преквалификация са от ключово значение за намаляване на недостига на умения и насърчаване на приобщаването и пренасочването на работната сила. За да се отключи неоползотвореното предлагане на работна ръка, тези мерки трябва да бъдат достъпни, по-специално за физическите лица и в секторите и регионите, които са най-силно засегнати от екологичния преход. През 2022 г. бе докладван недостиг на работна ръка в Унгария за 31 професии, за които са необходими специфични умения или знания за екологичния преход. В същото време участието на работниците в енергоемките отрасли в обучение значително е намаляло и в момента е под средното за Съюза. |
| --- | --- |

(40)

Недостигът на работна ръка и умения в сектори и професии, които са от ключово значение за екологичния преход, включително производството, внедряването и поддръжката на технологии с нулеви нетни емисии, създава пречки пред прехода към икономика с нулеви нетни емисии. Висококачествените системи за образование и обучение, които отговарят на променящите се нужди на пазара на труда, и целенасочените мерки за повишаване на квалификацията и за преквалификация са от ключово значение за намаляване на недостига на умения и насърчаване на приобщаването и пренасочването на работната сила. За да се отключи неоползотвореното предлагане на работна ръка, тези мерки трябва да бъдат достъпни, по-специално за физическите лица и в секторите и регионите, които са най-силно засегнати от екологичния преход. През 2022 г. бе докладван недостиг на работна ръка в Унгария за 31 професии, за които са необходими специфични умения или знания за екологичния преход. В същото време участието на работниците в енергоемките отрасли в обучение значително е намаляло и в момента е под средното за Съюза.

| (41) | С оглед на оценката на Комисията Съветът разгледа програмата за конвергенция за 2023 г., като становището му (18) е изразено в препоръка 1. |
| --- | --- |

(41)

С оглед на оценката на Комисията Съветът разгледа програмата за конвергенция за 2023 г., като становището му (18) е изразено в препоръка 1.

| (42) | В светлината на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи за 2023 г. и програмата за конвергенция за 2023 г. Неговите препоръки съгласно член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са отразени в препоръка 1 по-долу. Политиките, посочени в препоръка 1, спомагат за преодоляване на уязвимостите, свързани с много силния натиск върху цените и нуждите от външно и държавно финансиране. Препоръки 2 и 4 допринасят за изпълнението на препоръка 1, |
| --- | --- |

(42)

В светлината на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи за 2023 г. и програмата за конвергенция за 2023 г. Неговите препоръки съгласно член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са отразени в препоръка 1 по-долу. Политиките, посочени в препоръка 1, спомагат за преодоляване на уязвимостите, свързани с много силния натиск върху цените и нуждите от външно и държавно финансиране. Препоръки 2 и 4 допринасят за изпълнението на препоръка 1,

ПРЕПОРЪЧВА на Унгария да предприеме през 2023 и 2024 г. следните действия:

1.

Да осигури разумна фискална политика, по-специално като ограничи номиналното увеличение на финансираните на национално равнище нетни първични разходи през 2024 г. до не повече от 4,4 % (19).

Да запази финансираните на национално равнище публични инвестиции и да гарантира, че безвъзмездните средства по Механизма и другите фондове на Съюза се усвояват ефективно, по-специално с цел насърчаване на екологичния и цифровия преход.

За периода след 2024 г. — да продължи да следва средносрочна фискална стратегия за постепенна и устойчива консолидация, съчетана с инвестиции и реформи, водещи до по-висок устойчив растеж, с цел постигане на разумна средносрочна фискална позиция.

Да поддържа ефективна координация и ясно разграничаване на макроикономическите политики, за да гарантира фискална и външна устойчивост. Поетапно да премахне таваните на цените и лихвените проценти, за да се намалят изкривяващите ефекти и да се улесни гладкото предаване на паричната политика. Да насочи мерките за подкрепа в жилищния сектор към домакинствата с ниски доходи. Да укрепи средносрочната бюджетна рамка, да съгласува подготовката на годишните бюджети с бюджетната година и да ограничи свободата на преценка при изпълнението на годишните бюджети.

2.

Да изпълни спешно необходимите ключови етапи и цели, свързани със засилването на независимостта на съдебната власт и защитата на финансовите интереси на Съюза, за да направи възможно бързото и стабилно изпълнение на своя план за възстановяване и устойчивост. Да завърши бързо главата за REPowerEU с цел своевременно започване на изпълнението ѝ. Да пристъпи към бързо изпълнение на програмите по линия на политиката на сближаване при тясно взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост.

3.

Да увеличи адекватността на системата за социално подпомагане, включително на обезщетенията за безработица. Да подобри достъпа до ефективни активни мерки на пазара на труда, по-специално до възможности за повишаване на квалификацията за групите в най-неравностойно положение, и да осигури ефективен социален диалог. Да подобри регулаторната рамка и конкуренцията в сферата на услугите, като избягва избирателните и произволни административни намеси и използването на специално създадено законодателство, с което се предоставя неоправдано предимство или се поставят в неблагоприятно положение конкретни дружества, като прилага систематичен контрол върху стопанските сделки във връзка с конкуренцията и като намали използването на извънредни мерки до строго необходимото в съответствие с принципите на единния пазар и върховенството на закона.

4.

Да намали цялостната зависимост от изкопаемите горива, като ускори внедряването на възобновяеми енергийни източници, в това число вятърна енергия, геотермална енергия и устойчив биометан, по-специално като рационализира процедурите за издаване на разрешителни, като същевременно извършва редовни оценки на въздействието върху околната среда, и като създаде подкрепяща и предвидима регулаторна среда. Да премахне поетапно субсидиите за изкопаеми горива. Да реформира правилата за балансиране на енергийния пазар и определянето на тарифите, за да се даде възможност за възстановяване на разходите и за оптимално използване на мрежата. Когато е необходимо, да модернизира електроенергийната инфраструктура, в това число мрежата и капацитета за съхранение. Да диверсифицира вноса на изкопаеми горива, за да намали значително зависимостта от Русия, включително чрез засилване на сътрудничеството с други държави членки, в това число, когато е необходимо, по отношение на инфраструктурата. Да повиши енергийната ефективност, по-специално в сградите, и да продължи да полага усилия за намаляване на общото потребление на газ. Да коригира настоящата система от регулирани цени на енергията, за да се насърчат икономиите на енергия, като същевременно се осигури целева подкрепа за домакинствата с ниски доходи. Да увеличи усилията на политиката, насочени към предоставянето и придобиването на уменията и компетентностите, необходими за екологичния преход.

Съставено в Брюксел на 14 юли 2023 година.

За Съвета

Председател

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

2

(3)  Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета от 12 февруари 2021 г. за създаване на Механизъм за възстановяване и устойчивост (ОВ L 57, 18.2.2021 г., стр. 17).

3

(4)  Препоръка на Съвета от 16 май 2023 г. относно икономическата политика на еврозоната (ОВ C 180, 23.5.2023 г., стр. 1).

4

(5)  Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета от 27 февруари 2023 г. за изменение на Регламент (ЕС) 2021/241 във връзка с главите за REPowerEU в плановете за възстановяване и устойчивост и за изменение на регламенти (ЕС) No 1303/2013, (ЕС) 2021/1060 и (ЕС) 2021/1755 и Директива 2003/87/ЕО (ОВ L 63, 28.2.2023 г., стр. 1).

5

(6)  ST 15447/22; ST 15447/22 ADD 1.

6

(7)  Препоръка на Съвета от 18 юни 2021 г., съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция за 2021 г. на Унгария (ОВ C 304, 29.7.2021 г., стр. 78).

7

(8)  Фискалната позиция се измерва с промяната в първичните разходи (без дискреционните мерки по отношение на приходите), като се изключват временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, но се включват разходите, финансирани с безвъзмездна подкрепа (безвъзмездни средства) по Механизма и с други фондове на Съюза — спрямо средносрочния потенциален растеж. За повече подробности вж. каре 1 във фискалните статистически таблици.

8

(9)  Другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, имаха експанзионистичен принос от 1,7 процентни пункта от БВП, което се дължи на въздействието на закупуването на резерви от газ от специален субект, класифициран като част от сектор „Държавно управление“.

9

(10)  Тази стойност представлява равнището на годишните бюджетни разходи за тези мерки, включително текущите приходи и разходи, както и когато е уместно — мерките за капиталови разходи.

10

(11)  Препоръка на Съвета от 12 юли 2022 г. относно националната програма за реформи на Унгария за 2022 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Унгария за 2022 г. (ОВ C 334, 1.9.2022 г., стр. 136).

11

(12)  Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. средносрочният (среден за 10 години) потенциален ръст на производството на Унгария, който се използва за измерване на фискалната позиция, се оценява на 16,6 % в номинално изражение.

12

(13)  Очаква се другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, да осигурят рестриктивен принос от 2,2 процентни пункта от БВП. Големият спад на другите капиталови разходи през 2023 г. е свързан с голямото въздействие на закупуването през 2022 г. на резерви от газ от специално образувание, класифицирано като част от сектор „Държавно управление“.

13

(14)  Член 5 от Регламент (ЕО) No 1466/97 също така изисква корекция от над 0,5 % от БВП за държавите членки с държавен дълг, надвишаващ 60 % от БВП, или с по-ясно изразени рискове за устойчивостта на обслужването на дълга.

14

(15)  Нетните първични разходи се определят като разходите, финансирани на национално равнище, след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите и като се изключат разходите за лихви и разходите за циклична безработица.

15

(16)  Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета от 5 август 2022 г. относно координирани мерки за намаляване на търсенето на газ (ОВ L 206, 8.8.2022 г., стр. 1).

16

(17)  Регламент (ЕС) 2023/706 на Съвета от 30 март 2023 г. за изменение на Регламент (ЕС) 2022/1369 във връзка с продължаване на периода на намаляване на търсенето във връзка с мерките за намаляване на търсенето на газ, и за засилване на докладването и наблюдението на тяхното прилагане (ОВ L 93, 31.3.2023 г., стр. 1).

17

(18)  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

18

(19)  Което се очаква да съответства на годишно подобрение на структурното бюджетно салдо от поне 0,5 % от БВП за 2024 г., както е посочено в съображение 24.

19

---

| 1.9.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 312/167 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 312/167

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 14 юли 2023 година

относно националната програма за реформи на Малта за 2023 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Малта за 2023 г.

(2023/C 312/18)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета (2), с който бе създаден Механизмът за възстановяване и устойчивост („Механизмът“), влезе в сила на 19 февруари 2021 г. По Механизма се предоставя финансова подкрепа на държавите членки за осъществяването на реформи и инвестиции, водещи до фискален стимул, финансиран от Съюза. В съответствие с приоритетите на европейския семестър Механизмът допринася за икономическото и приобщаващото възстановяване и за осъществяването на устойчиви и стимулиращи растежа реформи и инвестиции, по-специално реформи и инвестиции за насърчаване на екологичния и цифровия преход и за укрепване на устойчивостта на икономиките на държавите членки. Механизмът също така спомага за укрепването на публичните финанси и стимулира растежа и създаването на работни места в средносрочен и дългосрочен план, подобрява териториалното сближаване в рамките на Съюза и подкрепя непрекъснатото прилагане на Европейския стълб на социалните права. Максималното финансово участие за държава членка в рамките на Механизма беше актуализирано на 30 юни 2022 г. в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕС) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета (2), с който бе създаден Механизмът за възстановяване и устойчивост („Механизмът“), влезе в сила на 19 февруари 2021 г. По Механизма се предоставя финансова подкрепа на държавите членки за осъществяването на реформи и инвестиции, водещи до фискален стимул, финансиран от Съюза. В съответствие с приоритетите на европейския семестър Механизмът допринася за икономическото и приобщаващото възстановяване и за осъществяването на устойчиви и стимулиращи растежа реформи и инвестиции, по-специално реформи и инвестиции за насърчаване на екологичния и цифровия преход и за укрепване на устойчивостта на икономиките на държавите членки. Механизмът също така спомага за укрепването на публичните финанси и стимулира растежа и създаването на работни места в средносрочен и дългосрочен план, подобрява териториалното сближаване в рамките на Съюза и подкрепя непрекъснатото прилагане на Европейския стълб на социалните права. Максималното финансово участие за държава членка в рамките на Механизма беше актуализирано на 30 юни 2022 г. в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕС) 2021/241.

| (2) | На 22 ноември 2022 г. Комисията прие годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2023 г. На 23 март 2023 г. Европейският съвет одобри приоритетите на годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., които са съсредоточени около четирите измерения на конкурентоспособната устойчивост. На 22 ноември 2022 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (3) Комисията прие и доклада за механизма за предупреждение за 2023 г., в който не посочи Малта като една от държавите членки, които може да бъдат засегнати или за които може да съществува риск да бъдат засегнати от дисбаланси. Поради това няма да е необходим задълбочен преглед. На същата дата Комисията също прие становище относно проекта на бюджетен план за 2023 г. на Малта. Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната и предложение за съвместния доклад за заетостта за 2023 г., в който се анализира прилагането на насоките за заетостта и принципите на Европейския стълб на социалните права. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната (4) („Препоръка от 2023 г. относно еврозоната“) на 16 май 2023 г. и съвместния доклад за заетостта на 13 март 2023 г. |
| --- | --- |

(2)

На 22 ноември 2022 г. Комисията прие годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2023 г. На 23 март 2023 г. Европейският съвет одобри приоритетите на годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., които са съсредоточени около четирите измерения на конкурентоспособната устойчивост. На 22 ноември 2022 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (3) Комисията прие и доклада за механизма за предупреждение за 2023 г., в който не посочи Малта като една от държавите членки, които може да бъдат засегнати или за които може да съществува риск да бъдат засегнати от дисбаланси. Поради това няма да е необходим задълбочен преглед. На същата дата Комисията също прие становище относно проекта на бюджетен план за 2023 г. на Малта. Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната и предложение за съвместния доклад за заетостта за 2023 г., в който се анализира прилагането на насоките за заетостта и принципите на Европейския стълб на социалните права. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната (4) („Препоръка от 2023 г. относно еврозоната“) на 16 май 2023 г. и съвместния доклад за заетостта на 13 март 2023 г.

| (3) | Въпреки че икономиките на Съюза показват забележителна устойчивост, геополитическият контекст продължава да оказва отрицателно въздействие. Като застава твърдо зад Украйна, Съюзът насочва своята програма за икономическа и социална политика към намаляване на отрицателното въздействие от енергийните сътресения върху уязвимите домакинства и предприятия в краткосрочен план и към запазване на усилията за осъществяване на екологичния и цифровия преход, подкрепа за устойчив и приобщаващ растеж, запазване на макроикономическата стабилност и повишаване на устойчивостта в средносрочен план. Той също така поставя особен акцент върху повишаването на конкурентоспособността и производителността на Съюза. |
| --- | --- |

(3)

Въпреки че икономиките на Съюза показват забележителна устойчивост, геополитическият контекст продължава да оказва отрицателно въздействие. Като застава твърдо зад Украйна, Съюзът насочва своята програма за икономическа и социална политика към намаляване на отрицателното въздействие от енергийните сътресения върху уязвимите домакинства и предприятия в краткосрочен план и към запазване на усилията за осъществяване на екологичния и цифровия преход, подкрепа за устойчив и приобщаващ растеж, запазване на макроикономическата стабилност и повишаване на устойчивостта в средносрочен план. Той също така поставя особен акцент върху повишаването на конкурентоспособността и производителността на Съюза.

| (4) | На 1 февруари 2023 г. Комисията публикува съобщение, озаглавено „Промишлен план на Зеления пакт за ерата на нулеви нетни емисии“ („промишлен план на Зеления пакт“). Целта на промишления план на Зеления пакт е засилване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии и подпомагане на бързия преход към неутралност по отношение на климата. Планът допълва текущите усилия в рамките на Европейския зелен пакт и REPowerEU. Той има за цел и да се осигури по-благоприятна среда за увеличаване на производствения капацитет на Съюза за технологиите и продуктите с нулеви нетни емисии, необходими за постигане на амбициозните цели на Съюза в областта на климата, и да се гарантира достъп до съответните суровини от критично значение, включително чрез диверсифициране на източниците, правилно използване на геоложките ресурси в държавите членки и максимално увеличаване на рециклирането на суровини. Промишленият план на Зеления пакт се основава на четири стълба: предвидима и опростена регулаторна среда, по-бърз достъп до финансиране, повишаване на уменията и отворена търговия за устойчиви вериги на доставки. На 16 март 2023 г. Комисията публикува ново съобщение, озаглавено „Дългосрочна конкурентоспособност на ЕС: перспективи след 2030 г.“, структурирано около девет взаимно подсилващи се движещи сили с цел да се работи за стимулираща растежа регулаторна рамка. В него се определят приоритети на политиката, насочени към активно осигуряване на структурни подобрения, добре насочени инвестиции и регулаторни мерки за дългосрочната конкурентоспособност на Съюза и неговите държави членки. Препоръките по-долу спомагат за изпълнението на тези приоритети. |
| --- | --- |

(4)

На 1 февруари 2023 г. Комисията публикува съобщение, озаглавено „Промишлен план на Зеления пакт за ерата на нулеви нетни емисии“ („промишлен план на Зеления пакт“). Целта на промишления план на Зеления пакт е засилване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии и подпомагане на бързия преход към неутралност по отношение на климата. Планът допълва текущите усилия в рамките на Европейския зелен пакт и REPowerEU. Той има за цел и да се осигури по-благоприятна среда за увеличаване на производствения капацитет на Съюза за технологиите и продуктите с нулеви нетни емисии, необходими за постигане на амбициозните цели на Съюза в областта на климата, и да се гарантира достъп до съответните суровини от критично значение, включително чрез диверсифициране на източниците, правилно използване на геоложките ресурси в държавите членки и максимално увеличаване на рециклирането на суровини. Промишленият план на Зеления пакт се основава на четири стълба: предвидима и опростена регулаторна среда, по-бърз достъп до финансиране, повишаване на уменията и отворена търговия за устойчиви вериги на доставки. На 16 март 2023 г. Комисията публикува ново съобщение, озаглавено „Дългосрочна конкурентоспособност на ЕС: перспективи след 2030 г.“, структурирано около девет взаимно подсилващи се движещи сили с цел да се работи за стимулираща растежа регулаторна рамка. В него се определят приоритети на политиката, насочени към активно осигуряване на структурни подобрения, добре насочени инвестиции и регулаторни мерки за дългосрочната конкурентоспособност на Съюза и неговите държави членки. Препоръките по-долу спомагат за изпълнението на тези приоритети.

| (5) | През 2023 г. европейският семестър за координация на икономическите политики продължава да се развива в съответствие с прилагането на Механизма. Пълното изпълнение на плановете за възстановяване и устойчивост продължава да е от съществено значение за изпълнението на приоритетите на политиката в рамките на европейския семестър, тъй като плановете обхващат всички или значителна част от съответните специфични за всяка държава препоръки, отправени през последните години. Специфичните за всяка държава препоръки за 2019 г., 2020 г. и 2022 г. продължават да бъдат еднакво актуални за плановете за възстановяване и устойчивост, преразгледани, актуализирани или изменени в съответствие с членове 14, 18 и 21 от Регламент (ЕС) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

През 2023 г. европейският семестър за координация на икономическите политики продължава да се развива в съответствие с прилагането на Механизма. Пълното изпълнение на плановете за възстановяване и устойчивост продължава да е от съществено значение за изпълнението на приоритетите на политиката в рамките на европейския семестър, тъй като плановете обхващат всички или значителна част от съответните специфични за всяка държава препоръки, отправени през последните години. Специфичните за всяка държава препоръки за 2019 г., 2020 г. и 2022 г. продължават да бъдат еднакво актуални за плановете за възстановяване и устойчивост, преразгледани, актуализирани или изменени в съответствие с членове 14, 18 и 21 от Регламент (ЕС) 2021/241.

| (6) | Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета (5) („Регламентът REPowerEU“), приет на 27 февруари 2023 г., има за цел бързото премахване на зависимостта на Съюза от вноса на руски изкопаеми горива. Това ще допринесе за енергийната сигурност и диверсификацията на енергийните доставки на Съюза, като същевременно ще увеличи използването на възобновяеми енергийни източници, капацитета за съхранение на енергия и енергийната ефективност. Регламентът REPowerEU дава възможност на държавите членки да добавят нова глава за REPowerEU към своите национални планове за възстановяване и устойчивост, за да финансират ключови реформи и инвестиции, които ще спомогнат за постигането на целите на REPowerEU. Тези реформи и инвестиции също така ще спомогнат за повишаване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии, както е посочено в промишления план на Зеления пакт, и за изпълнение на свързаните с енергетиката специфични за всяка държава препоръки, отправени към държавите членки през 2022 г. и когато е приложимо, през 2023 г. С Регламента REPowerEU се въвежда нова категория безвъзмездна финансова подкрепа, която се предоставя на държавите членки за финансиране на нови свързани с енергетиката реформи и инвестиции в рамките на техните планове за възстановяване и устойчивост. |
| --- | --- |

(6)

Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета (5) („Регламентът REPowerEU“), приет на 27 февруари 2023 г., има за цел бързото премахване на зависимостта на Съюза от вноса на руски изкопаеми горива. Това ще допринесе за енергийната сигурност и диверсификацията на енергийните доставки на Съюза, като същевременно ще увеличи използването на възобновяеми енергийни източници, капацитета за съхранение на енергия и енергийната ефективност. Регламентът REPowerEU дава възможност на държавите членки да добавят нова глава за REPowerEU към своите национални планове за възстановяване и устойчивост, за да финансират ключови реформи и инвестиции, които ще спомогнат за постигането на целите на REPowerEU. Тези реформи и инвестиции също така ще спомогнат за повишаване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии, както е посочено в промишления план на Зеления пакт, и за изпълнение на свързаните с енергетиката специфични за всяка държава препоръки, отправени към държавите членки през 2022 г. и когато е приложимо, през 2023 г. С Регламента REPowerEU се въвежда нова категория безвъзмездна финансова подкрепа, която се предоставя на държавите членки за финансиране на нови свързани с енергетиката реформи и инвестиции в рамките на техните планове за възстановяване и устойчивост.

| (7) | На 8 март 2023 г. Комисията прие съобщение, в което се предоставят насоки за фискалната политика за 2024 г. („съобщението от 8 март 2023 г.“). То има за цел да подпомогне изготвянето на програмите за стабилност и конвергенция на държавите членки и по този начин да се засили координацията на политиките. Комисията припомни, че общата клауза за дерогация от Пакта за стабилност и растеж ще бъде дезактивирана в края на 2023 г. Тя призова за фискални политики през периода 2023 – 2024 г., които осигуряват средносрочна устойчивост на обслужването на дълга и повишават потенциалния растеж по устойчив начин, и прикани държавите членки да определят в своите програми за стабилност и конвергенция за 2023 г. начина, по който фискалните им планове ще осигурят спазването на референтната стойност по Договора от 3% от брутния вътрешен продукт (БВП), както и реалистичното и непрекъснато намаляване на дълга или запазването на благоразумно равнище на дълга в средносрочен план. Комисията прикани държавите членки също така постепенно да премахнат националните фискални мерки, въведени за защита на домакинствата и предприятията от енергийния ценови шок, като се започне с тези с най-слаба насоченост. Тя посочи, че ако мерките за подкрепа трябва да бъдат удължени поради подновен натиск върху цените на енергията, държавите членки следва да насочат много по-добре тези мерки към уязвимите домакинства и предприятия. Комисията заяви, че фискалните препоръки ще бъдат количествено определени и диференцирани. Освен това, както се предлага в съобщението на Комисията от 9 ноември 2022 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС, фискалните препоръки ще бъдат формулирани въз основа на нетните първични разходи. Комисията препоръча всички държави членки да продължат да защитават инвестициите, финансирани на национално равнище, и да гарантират ефективното използване на средствата по линия на Механизма и други фондове на Съюза, по-специално с оглед на екологичния и цифровия преход и целите по отношение на устойчивостта. Комисията посочи, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. в съответствие с действащите правни разпоредби. |
| --- | --- |

(7)

На 8 март 2023 г. Комисията прие съобщение, в което се предоставят насоки за фискалната политика за 2024 г. („съобщението от 8 март 2023 г.“). То има за цел да подпомогне изготвянето на програмите за стабилност и конвергенция на държавите членки и по този начин да се засили координацията на политиките. Комисията припомни, че общата клауза за дерогация от Пакта за стабилност и растеж ще бъде дезактивирана в края на 2023 г. Тя призова за фискални политики през периода 2023 – 2024 г., които осигуряват средносрочна устойчивост на обслужването на дълга и повишават потенциалния растеж по устойчив начин, и прикани държавите членки да определят в своите програми за стабилност и конвергенция за 2023 г. начина, по който фискалните им планове ще осигурят спазването на референтната стойност по Договора от 3% от брутния вътрешен продукт (БВП), както и реалистичното и непрекъснато намаляване на дълга или запазването на благоразумно равнище на дълга в средносрочен план. Комисията прикани държавите членки също така постепенно да премахнат националните фискални мерки, въведени за защита на домакинствата и предприятията от енергийния ценови шок, като се започне с тези с най-слаба насоченост. Тя посочи, че ако мерките за подкрепа трябва да бъдат удължени поради подновен натиск върху цените на енергията, държавите членки следва да насочат много по-добре тези мерки към уязвимите домакинства и предприятия. Комисията заяви, че фискалните препоръки ще бъдат количествено определени и диференцирани. Освен това, както се предлага в съобщението на Комисията от 9 ноември 2022 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС, фискалните препоръки ще бъдат формулирани въз основа на нетните първични разходи. Комисията препоръча всички държави членки да продължат да защитават инвестициите, финансирани на национално равнище, и да гарантират ефективното използване на средствата по линия на Механизма и други фондове на Съюза, по-специално с оглед на екологичния и цифровия преход и целите по отношение на устойчивостта. Комисията посочи, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. в съответствие с действащите правни разпоредби.

| (8) | На 26 април 2023 г. Комисията представи законодателни предложения за извършване на цялостна реформа на правилата на Съюза за икономическо управление. Основната цел на предложенията е да се засили устойчивостта на обслужването на публичния дълг и да се насърчи устойчивият и приобщаващ растеж във всички държави членки чрез реформи и инвестиции. Предложенията на Комисията са насочени към подобряване на националната ангажираност, опростяване на рамката и преминаване към по-голям средносрочен фокус в съчетание с ефективно и по-последователно правоприлагане. Съгласно заключенията на Съвета от 14 март 2023 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС целта е законодателната работа да приключи през 2023 г. |
| --- | --- |

(8)

На 26 април 2023 г. Комисията представи законодателни предложения за извършване на цялостна реформа на правилата на Съюза за икономическо управление. Основната цел на предложенията е да се засили устойчивостта на обслужването на публичния дълг и да се насърчи устойчивият и приобщаващ растеж във всички държави членки чрез реформи и инвестиции. Предложенията на Комисията са насочени към подобряване на националната ангажираност, опростяване на рамката и преминаване към по-голям средносрочен фокус в съчетание с ефективно и по-последователно правоприлагане. Съгласно заключенията на Съвета от 14 март 2023 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС целта е законодателната работа да приключи през 2023 г.

| (9) | На 13 юли 2021 г. Малта представи на Комисията своя национален план за възстановяване и устойчивост в съответствие с член 18, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2021/241. Съгласно член 19 от Регламент (ЕС) 2021/241 Комисията оцени целесъобразността, ефективността, ефикасността и съгласуваността на плана за възстановяване и устойчивост в съответствие с насоките за оценка, съдържащи се в приложение V към посочения регламент. На 5 октомври 2021 г. Съветът прие своето решение за изпълнение за одобряване на оценката на плана за възстановяване и устойчивост на Малта (6). Отпускането на траншовете зависи от приемането на решение на Комисията в съответствие с член 24, параграф 5 от Регламент (ЕС) 2021/241, в което се посочва, че Малта е изпълнила задоволително съответните ключови етапи и цели, определени в решението за изпълнение на Съвета. Задоволителното изпълнение предполага, че постигането на предходните ключови етапи и цели е запазено. |
| --- | --- |

(9)

На 13 юли 2021 г. Малта представи на Комисията своя национален план за възстановяване и устойчивост в съответствие с член 18, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2021/241. Съгласно член 19 от Регламент (ЕС) 2021/241 Комисията оцени целесъобразността, ефективността, ефикасността и съгласуваността на плана за възстановяване и устойчивост в съответствие с насоките за оценка, съдържащи се в приложение V към посочения регламент. На 5 октомври 2021 г. Съветът прие своето решение за изпълнение за одобряване на оценката на плана за възстановяване и устойчивост на Малта (6). Отпускането на траншовете зависи от приемането на решение на Комисията в съответствие с член 24, параграф 5 от Регламент (ЕС) 2021/241, в което се посочва, че Малта е изпълнила задоволително съответните ключови етапи и цели, определени в решението за изпълнение на Съвета. Задоволителното изпълнение предполага, че постигането на предходните ключови етапи и цели е запазено.

| (10) | В съответствие с член 4, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1466/97 на 25 април 2023 г. Малта представи националната си програма за реформи за 2023 г., а на 3 май 2023 г. – програмата си за стабилност за 2023 г. Двете програми бяха оценени заедно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В съответствие с член 27 от Регламент (ЕС) 2021/241 националната програма за реформи за 2023 г. отразява също шестмесечното докладване на Малта относно напредъка, постигнат при изпълнението на нейния план за възстановяване и устойчивост. |
| --- | --- |

(10)

В съответствие с член 4, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1466/97 на 25 април 2023 г. Малта представи националната си програма за реформи за 2023 г., а на 3 май 2023 г. – програмата си за стабилност за 2023 г. Двете програми бяха оценени заедно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В съответствие с член 27 от Регламент (ЕС) 2021/241 националната програма за реформи за 2023 г. отразява също шестмесечното докладване на Малта относно напредъка, постигнат при изпълнението на нейния план за възстановяване и устойчивост.

| (11) | На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклада за Малта за 2023 г. В него беше оценен напредъкът на Малта в изпълнението на съответните специфични за държавата препоръки, приети от Съвета в периода 2019 – 2022 г., и беше направен преглед на изпълнението от страна на Малта на плана за възстановяване и устойчивост. Въз основа на този анализ в доклада за държавата бяха посочени пропуски по отношение на предизвикателствата, които не са разгледани или са само частично разгледани в плана за възстановяване и устойчивост, както и по отношение на новите и нововъзникващите предизвикателства. В него бяха оценени също напредъкът на Малта при прилагането на Европейския стълб на социалните права и постигането на водещите цели на Съюза в областта на заетостта, уменията и намаляването на бедността, както и напредъкът в постигането на целите на Обединените нации за устойчиво развитие. |
| --- | --- |

(11)

На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклада за Малта за 2023 г. В него беше оценен напредъкът на Малта в изпълнението на съответните специфични за държавата препоръки, приети от Съвета в периода 2019 – 2022 г., и беше направен преглед на изпълнението от страна на Малта на плана за възстановяване и устойчивост. Въз основа на този анализ в доклада за държавата бяха посочени пропуски по отношение на предизвикателствата, които не са разгледани или са само частично разгледани в плана за възстановяване и устойчивост, както и по отношение на новите и нововъзникващите предизвикателства. В него бяха оценени също напредъкът на Малта при прилагането на Европейския стълб на социалните права и постигането на водещите цели на Съюза в областта на заетостта, уменията и намаляването на бедността, както и напредъкът в постигането на целите на Обединените нации за устойчиво развитие.

| (12) | В съответствие с данни, потвърдени от Евростат, дефицитът по консолидирания държавен бюджет на Малта е намалял от 7,8% от БВП през 2021 г. до 5,8% през 2022 г., а консолидираният държавен дълг е намалял от 55,1% от БВП в края на 2021 г. до 53,4% в края на 2022 г. На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклад, изготвен в съответствие с член 126, параграф 3 от Договора. В този доклад се разглежда състоянието на бюджета на Малта, тъй като нейният дефицит по консолидирания държавен бюджет през 2022 г. надхвърли референтната стойност по Договора от 3% от БВП. В доклада се стига до заключението, че критерият за дефицита не е изпълнен. В съответствие със съобщението си от 8 март 2023 г. през пролетта на 2023 г. Комисията не предложи откриване на нови процедури при прекомерен дефицит. Впоследствие Комисията заяви, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. Малта следва да вземе това предвид при изпълнението на бюджета си за 2023 г. и при изготвянето на своя проект на бюджетен план за 2024 г. |
| --- | --- |

(12)

В съответствие с данни, потвърдени от Евростат, дефицитът по консолидирания държавен бюджет на Малта е намалял от 7,8% от БВП през 2021 г. до 5,8% през 2022 г., а консолидираният държавен дълг е намалял от 55,1% от БВП в края на 2021 г. до 53,4% в края на 2022 г. На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклад, изготвен в съответствие с член 126, параграф 3 от Договора. В този доклад се разглежда състоянието на бюджета на Малта, тъй като нейният дефицит по консолидирания държавен бюджет през 2022 г. надхвърли референтната стойност по Договора от 3% от БВП. В доклада се стига до заключението, че критерият за дефицита не е изпълнен. В съответствие със съобщението си от 8 март 2023 г. през пролетта на 2023 г. Комисията не предложи откриване на нови процедури при прекомерен дефицит. Впоследствие Комисията заяви, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. Малта следва да вземе това предвид при изпълнението на бюджета си за 2023 г. и при изготвянето на своя проект на бюджетен план за 2024 г.

| (13) | Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно от мерките на фискалната политика, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. През 2022 г. тези мерки на фискалната политика, водещи до намаляване на приходите, включваха намаляване на косвените данъци върху потреблението на енергия, докато мерките на фискалната политика, водещи до увеличаване на разходите, включваха субсидии за производството на енергия, за да се компенсира увеличението на цените на вносната електроенергия и въглеродните емисии. Комисията оценява нетните бюджетни разходи за тези мерки на 2,5% от БВП през 2022 г. Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно и от бюджетните разходи за предоставянето на временна закрила на разселените лица от Украйна, които се оценяват на 0,1% от БВП през 2022 г. В същото време прогнозните разходи за временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, намаляха до 0,8% от БВП през 2022 г. спрямо 3,2% през 2021 г. |
| --- | --- |

(13)

Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно от мерките на фискалната политика, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. През 2022 г. тези мерки на фискалната политика, водещи до намаляване на приходите, включваха намаляване на косвените данъци върху потреблението на енергия, докато мерките на фискалната политика, водещи до увеличаване на разходите, включваха субсидии за производството на енергия, за да се компенсира увеличението на цените на вносната електроенергия и въглеродните емисии. Комисията оценява нетните бюджетни разходи за тези мерки на 2,5% от БВП през 2022 г. Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно и от бюджетните разходи за предоставянето на временна закрила на разселените лица от Украйна, които се оценяват на 0,1% от БВП през 2022 г. В същото време прогнозните разходи за временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, намаляха до 0,8% от БВП през 2022 г. спрямо 3,2% през 2021 г.

| (14) | На 18 юни 2021 г. Съветът препоръча през 2022 г. Малта (7) да поддържа подкрепяща фискална позиция, включително от импулса, осигурен от Механизма, и да запази инвестициите, финансирани на национално равнище. |
| --- | --- |

(14)

На 18 юни 2021 г. Съветът препоръча през 2022 г. Малта (7) да поддържа подкрепяща фискална позиция, включително от импулса, осигурен от Механизма, и да запази инвестициите, финансирани на национално равнище.

| (15) | Според оценките на Комисията фискалната позиция (8) през 2022 г. е била като цяло неутрална – с равнище от -0,2% от БВП, както беше препоръчано от Съвета. В съответствие с препоръката на Съвета Малта продължи да подпомага възстановяването с инвестиции, които ще бъдат финансирани от Механизма. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, възлизаха на 0,9% от БВП през 2022 г. (1,1% от БВП през 2021 г.). Намалението на разходите, финансирани с безвъзмездни средства по линия на Механизма и други фондове на Съюза, през 2022 г. се дължи на по-слабото усвояване на други фондове на Съюза. Инвестициите, финансирани на национално равнище, осигуриха рестриктивен принос от 0,2 процентни пункта към фискалната позиция (9). Поради това Малта не запази инвестициите, финансирани на национално равнище, което не беше в съответствие с препоръката на Съвета. Същевременно ръстът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (без новите мерки по отношение на приходите) доведе до експанзионистичен принос в размер на 0,9 процентни пункта към фискалната позиция. Този значителен експанзионистичен принос включваше допълнителното въздействие на мерките на фискалната политика, предприети за намаляване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията (допълнителни нетни бюджетни разходи в размер на 1,9% от БВП), както и разходите за предоставяне на временна закрила на разселените лица от Украйна (0,1% от БВП). Следователно Малта е държала в достатъчна степен под контрол нарастването на текущите разходи, финансирани на национално равнище. |
| --- | --- |

(15)

Според оценките на Комисията фискалната позиция (8) през 2022 г. е била като цяло неутрална – с равнище от -0,2% от БВП, както беше препоръчано от Съвета. В съответствие с препоръката на Съвета Малта продължи да подпомага възстановяването с инвестиции, които ще бъдат финансирани от Механизма. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, възлизаха на 0,9% от БВП през 2022 г. (1,1% от БВП през 2021 г.). Намалението на разходите, финансирани с безвъзмездни средства по линия на Механизма и други фондове на Съюза, през 2022 г. се дължи на по-слабото усвояване на други фондове на Съюза. Инвестициите, финансирани на национално равнище, осигуриха рестриктивен принос от 0,2 процентни пункта към фискалната позиция (9). Поради това Малта не запази инвестициите, финансирани на национално равнище, което не беше в съответствие с препоръката на Съвета. Същевременно ръстът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (без новите мерки по отношение на приходите) доведе до експанзионистичен принос в размер на 0,9 процентни пункта към фискалната позиция. Този значителен експанзионистичен принос включваше допълнителното въздействие на мерките на фискалната политика, предприети за намаляване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията (допълнителни нетни бюджетни разходи в размер на 1,9% от БВП), както и разходите за предоставяне на временна закрила на разселените лица от Украйна (0,1% от БВП). Следователно Малта е държала в достатъчна степен под контрол нарастването на текущите разходи, финансирани на национално равнище.

| (16) | Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в програмата за стабилност за 2023 г. е в съответствие с прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. за 2023 г. и след това. Правителството предвижда реалният БВП да нарасне с 4,1% през 2023 г. и с 4,5% през 2024 г. За сравнение, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-нисък растеж на реалния БВП от 3,9% през 2023 г. и 4,1% през 2024 г., главно поради по-слабия принос на нетния износ към растежа. |
| --- | --- |

(16)

Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в програмата за стабилност за 2023 г. е в съответствие с прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. за 2023 г. и след това. Правителството предвижда реалният БВП да нарасне с 4,1% през 2023 г. и с 4,5% през 2024 г. За сравнение, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-нисък растеж на реалния БВП от 3,9% през 2023 г. и 4,1% през 2024 г., главно поради по-слабия принос на нетния износ към растежа.

| (17) | В своята програма за стабилност за 2023 г. правителството очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее до 5,0% от БВП през 2023 г. Намалението през 2023 г. отразява главно увеличението на другите приходи, включително постъпленията от схемите на страната за предоставяне на гражданство и право на пребиваване срещу инвестиции, докато намаляването на субсидиите, включително очакваното постепенно премахване на разходите за преструктуриране на националната авиокомпания, се компенсира частично от увеличение на междинното потребление и бруто образуването на основен капитал. Според програмата за стабилност за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да нарасне от 53,4% в края на 2022 г. до 54,5% в края на 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 5,1% от БВП за 2023 г. Това съответства на дефицита, предвиден в програмата за стабилност за 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда подобно съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 54,8% в края на 2023 г. |
| --- | --- |

(17)

В своята програма за стабилност за 2023 г. правителството очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее до 5,0% от БВП през 2023 г. Намалението през 2023 г. отразява главно увеличението на другите приходи, включително постъпленията от схемите на страната за предоставяне на гражданство и право на пребиваване срещу инвестиции, докато намаляването на субсидиите, включително очакваното постепенно премахване на разходите за преструктуриране на националната авиокомпания, се компенсира частично от увеличение на междинното потребление и бруто образуването на основен капитал. Според програмата за стабилност за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да нарасне от 53,4% в края на 2022 г. до 54,5% в края на 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 5,1% от БВП за 2023 г. Това съответства на дефицита, предвиден в програмата за стабилност за 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда подобно съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 54,8% в края на 2023 г.

| (18) | Салдото по консолидирания държавен бюджет през 2023 г. се очаква да продължи да се влияе от фискалните мерки, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. Те се състоят от удължени през 2022 г. мерки, по-специално намаляване на косвените данъци върху потреблението на енергия и субсидии за производството на енергия, за да се компенсира увеличението на цените на вносната електроенергия и въглеродните емисии. Нетните бюджетни разходи за мерките за подкрепа в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. възлизат на 1,7% от БВП през 2023 г. (10) Мерките през 2023 г. не изглеждат насочени към най-уязвимите домакинства или предприятия и не запазват изцяло ценовия сигнал за намаляване на търсенето на енергия и повишаване на енергийната ефективност. В резултат на това в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. размерът на целевите мерки за подкрепа, който трябва да бъде взет предвид при оценката на спазването на препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. (11), се оценява на 0,1% от БВП през 2023 г. (спрямо 0,1% от БВП през 2022 г.). И накрая, салдото по консолидирания държавен бюджет за 2023 г. се очаква да се повлияе положително от постепенното премахване на временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, които са оценени на 0,8% от БВП. |
| --- | --- |

(18)

Салдото по консолидирания държавен бюджет през 2023 г. се очаква да продължи да се влияе от фискалните мерки, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. Те се състоят от удължени през 2022 г. мерки, по-специално намаляване на косвените данъци върху потреблението на енергия и субсидии за производството на енергия, за да се компенсира увеличението на цените на вносната електроенергия и въглеродните емисии. Нетните бюджетни разходи за мерките за подкрепа в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. възлизат на 1,7% от БВП през 2023 г. (10) Мерките през 2023 г. не изглеждат насочени към най-уязвимите домакинства или предприятия и не запазват изцяло ценовия сигнал за намаляване на търсенето на енергия и повишаване на енергийната ефективност. В резултат на това в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. размерът на целевите мерки за подкрепа, който трябва да бъде взет предвид при оценката на спазването на препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. (11), се оценява на 0,1% от БВП през 2023 г. (спрямо 0,1% от БВП през 2022 г.). И накрая, салдото по консолидирания държавен бюджет за 2023 г. се очаква да се повлияе положително от постепенното премахване на временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, които са оценени на 0,8% от БВП.

| (19) | В препоръката си от 12 юли 2022 г. Съветът препоръча Малта да предприеме действия, за да гарантира, че през 2023 г. растежът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи е в съответствие с като цяло неутрална позиция на политиката (12), като се вземе предвид продължаващата временна и целенасочена подкрепа за най-уязвимите на покачването на цените на енергията домакинства и предприятия и за хората, бягащи от Украйна. Малта следва да има готовност да адаптира текущите разходи към променящата се ситуация. На Малта се препоръча също да увеличи публичните инвестиции за екологичния и цифровия преход, както и за енергийната сигурност, като се вземе предвид инициативата REPowerEU, включително чрез използване на Механизма и други фондове на Съюза. |
| --- | --- |

(19)

В препоръката си от 12 юли 2022 г. Съветът препоръча Малта да предприеме действия, за да гарантира, че през 2023 г. растежът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи е в съответствие с като цяло неутрална позиция на политиката (12), като се вземе предвид продължаващата временна и целенасочена подкрепа за най-уязвимите на покачването на цените на енергията домакинства и предприятия и за хората, бягащи от Украйна. Малта следва да има готовност да адаптира текущите разходи към променящата се ситуация. На Малта се препоръча също да увеличи публичните инвестиции за екологичния и цифровия преход, както и за енергийната сигурност, като се вземе предвид инициативата REPowerEU, включително чрез използване на Механизма и други фондове на Съюза.

| (20) | През 2023 г. в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда фискалната позиция да бъде рестриктивна (+ 0,4% от БВП), в контекста на висока инфлация. Това се предхожда от като цяло неутрална фискална позиция през 2022 г. (– 0,2% от БВП). Увеличението на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) през 2023 г. се очаква да осигури рестриктивен принос от 0,8% от БВП към фискалната позиция. В обобщение, прогнозираният растеж на финансираните на национално равнище първични текущи разходи е в съответствие с препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, възлизаха на 1,6% от БВП през 2023 г., докато финансираните на национално равнище инвестиции осигуриха рестриктивен принос към фискалната позиция от 0,3 процентни пункта (13). Поради това Малта планира да финансира допълнителни инвестиции чрез Механизма и други фондове на Съюза и не се предвижда да запази финансираните на национално равнище инвестиции. Тя планира да финансира публични инвестиции за екологичния и цифровия преход и за енергийна сигурност, по-специално за саниране на частни и обществени сгради, включително болници и училища, електрификация на транспортния сектор и проекти, свързани с цифровизацията на публичната администрация и частния сектор, които са частично финансирани по линия на Механизма и други фондове на Съюза. |
| --- | --- |

(20)

През 2023 г. в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда фискалната позиция да бъде рестриктивна (+ 0,4% от БВП), в контекста на висока инфлация. Това се предхожда от като цяло неутрална фискална позиция през 2022 г. (– 0,2% от БВП). Увеличението на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) през 2023 г. се очаква да осигури рестриктивен принос от 0,8% от БВП към фискалната позиция. В обобщение, прогнозираният растеж на финансираните на национално равнище първични текущи разходи е в съответствие с препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, възлизаха на 1,6% от БВП през 2023 г., докато финансираните на национално равнище инвестиции осигуриха рестриктивен принос към фискалната позиция от 0,3 процентни пункта (13). Поради това Малта планира да финансира допълнителни инвестиции чрез Механизма и други фондове на Съюза и не се предвижда да запази финансираните на национално равнище инвестиции. Тя планира да финансира публични инвестиции за екологичния и цифровия преход и за енергийна сигурност, по-специално за саниране на частни и обществени сгради, включително болници и училища, електрификация на транспортния сектор и проекти, свързани с цифровизацията на публичната администрация и частния сектор, които са частично финансирани по линия на Механизма и други фондове на Съюза.

| (21) | Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее до 4,3% от БВП през 2024 г. Намалението през 2024 г. отразява главно намаляването на субсидиите, включително постепенното премахване на схемите за ранно пенсиониране на служителите в националната авиокомпания, както и ограниченото нарастване на разходите за заплати и на разходите за междинно потребление, компенсирани частично от увеличението на разходите за лихви. Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да нарасне до 55,7% в края на 2024 г. Въз основа на мерките на политиката, известни към крайната дата на изготвяне на прогнозата, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 4,5% от БВП през 2024 г. Това съответства на дефицита, предвиден в програмата за стабилност за 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда подобно съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 56,1% в края на 2024 г. |
| --- | --- |

(21)

Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее до 4,3% от БВП през 2024 г. Намалението през 2024 г. отразява главно намаляването на субсидиите, включително постепенното премахване на схемите за ранно пенсиониране на служителите в националната авиокомпания, както и ограниченото нарастване на разходите за заплати и на разходите за междинно потребление, компенсирани частично от увеличението на разходите за лихви. Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да нарасне до 55,7% в края на 2024 г. Въз основа на мерките на политиката, известни към крайната дата на изготвяне на прогнозата, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 4,5% от БВП през 2024 г. Това съответства на дефицита, предвиден в програмата за стабилност за 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда подобно съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 56,1% в края на 2024 г.

| (22) | В програмата за стабилност за 2023 г. се предвижда постепенното премахване на някои от мерките за подкрепа в областта на енергетиката през 2024 г. Понастоящем Комисията приема, че нетните разходи за мерките за енергийна подкрепа възлизат на 1,5% от БВП. Това се базира на допускането, че няма да има ново увеличение на цените на енергията. Повечето от мерките за енергийна подкрепа, които понастоящем се планира да останат в сила през 2024 г., не изглежда да са насочени към уязвимите домакинства или предприятия. Те не запазват изцяло ценовия сигнал за намаляване на търсенето на енергия и повишаване на енергийната ефективност. |
| --- | --- |

(22)

В програмата за стабилност за 2023 г. се предвижда постепенното премахване на някои от мерките за подкрепа в областта на енергетиката през 2024 г. Понастоящем Комисията приема, че нетните разходи за мерките за енергийна подкрепа възлизат на 1,5% от БВП. Това се базира на допускането, че няма да има ново увеличение на цените на енергията. Повечето от мерките за енергийна подкрепа, които понастоящем се планира да останат в сила през 2024 г., не изглежда да са насочени към уязвимите домакинства или предприятия. Те не запазват изцяло ценовия сигнал за намаляване на търсенето на енергия и повишаване на енергийната ефективност.

| (23) | В Регламент (ЕО) No 1466/97 се призовава за годишно подобрение на структурното бюджетно салдо в посока постигане на средносрочната бюджетна цел с 0,5% от БВП като референтна стойност (14). Като се вземат предвид съображенията за фискална устойчивост и необходимостта от намаляване на дефицита до стойност под референтната стойност по Договора от 3% от БВП, според Комисията би било целесъобразно подобрение на структурното салдо от поне 0,5% от БВП за 2024 г. За да се гарантира такова подобрение, и в съответствие с методиката на Комисията, нарастването на финансираните на национално равнище нетни първични разходи през 2024 г. следва да не надвишава 5,9%, както е отразено в настоящата препоръка. В същото време оставащите мерки за енергийна подкрепа (които понастоящем Комисията оценява на 1,7% от БВП през 2023 г.) следва постепенно да бъдат премахнати, ако развитието на енергийния пазар позволява това и като се започне от най-слабо насочените мерки, а свързаните с това икономии следва да бъдат използвани за намаляване на бюджетния дефицит. Съгласно оценките на Комисията това ще доведе до растеж на нетните първични разходи под препоръчания за 2024 г. |
| --- | --- |

(23)

В Регламент (ЕО) No 1466/97 се призовава за годишно подобрение на структурното бюджетно салдо в посока постигане на средносрочната бюджетна цел с 0,5% от БВП като референтна стойност (14). Като се вземат предвид съображенията за фискална устойчивост и необходимостта от намаляване на дефицита до стойност под референтната стойност по Договора от 3% от БВП, според Комисията би било целесъобразно подобрение на структурното салдо от поне 0,5% от БВП за 2024 г. За да се гарантира такова подобрение, и в съответствие с методиката на Комисията, нарастването на финансираните на национално равнище нетни първични разходи през 2024 г. следва да не надвишава 5,9%, както е отразено в настоящата препоръка. В същото време оставащите мерки за енергийна подкрепа (които понастоящем Комисията оценява на 1,7% от БВП през 2023 г.) следва постепенно да бъдат премахнати, ако развитието на енергийния пазар позволява това и като се започне от най-слабо насочените мерки, а свързаните с това икономии следва да бъдат използвани за намаляване на бюджетния дефицит. Съгласно оценките на Комисията това ще доведе до растеж на нетните първични разходи под препоръчания за 2024 г.

| (24) | Ако се допусне, че политиките остават непроменени, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда нетните първични разходи, финансирани на национално равнище, да нараснат с 3,3% през 2024 г., което е под препоръчания темп на растеж. Предвидената в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. корекция е по-малка от икономиите от пълното премахване на мерките за енергийна подкрепа, което до голяма степен се дължи на факта, че повечето от тези мерки остават в сила. |
| --- | --- |

(24)

Ако се допусне, че политиките остават непроменени, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда нетните първични разходи, финансирани на национално равнище, да нараснат с 3,3% през 2024 г., което е под препоръчания темп на растеж. Предвидената в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. корекция е по-малка от икономиите от пълното премахване на мерките за енергийна подкрепа, което до голяма степен се дължи на факта, че повечето от тези мерки остават в сила.

| (25) | Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква публичните инвестиции да намалеят от 3,8% от БВП през 2023 г. до 3,1% от БВП през 2024 г. По-ниските инвестиции са резултат от по-ниски инвестиции, финансирани на национално равнище, и инвестиции, финансирани от Съюза по линии, различни от Механизма. В програмата за стабилност за 2023 г. са посочени реформи и инвестиции, които се очаква да допринесат за фискалната устойчивост и за устойчивия и приобщаващ растеж. Тези реформи и инвестиции включват инвестиции с висока добавена стойност и структурни реформи, насочени към екологичния, цифровия и енергийния преход, включително в здравеопазването и управлението, които също са част от плана за възстановяване и устойчивост. |
| --- | --- |

(25)

Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква публичните инвестиции да намалеят от 3,8% от БВП през 2023 г. до 3,1% от БВП през 2024 г. По-ниските инвестиции са резултат от по-ниски инвестиции, финансирани на национално равнище, и инвестиции, финансирани от Съюза по линии, различни от Механизма. В програмата за стабилност за 2023 г. са посочени реформи и инвестиции, които се очаква да допринесат за фискалната устойчивост и за устойчивия и приобщаващ растеж. Тези реформи и инвестиции включват инвестиции с висока добавена стойност и структурни реформи, насочени към екологичния, цифровия и енергийния преход, включително в здравеопазването и управлението, които също са част от плана за възстановяване и устойчивост.

| (26) | В програмата за стабилност за 2023 г. се очертава средносрочен фискален план до 2026 г. Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее до 3,6% от БВП през 2025 г. и до 2,9% до 2026 г. Следователно се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет да не надвишава 3% от БВП през 2026 г. Според програмата за стабилност за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да нарасне от 55,7% в края на 2024 г. до 56,1% до края на 2026 г. |
| --- | --- |

(26)

В програмата за стабилност за 2023 г. се очертава средносрочен фискален план до 2026 г. Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее до 3,6% от БВП през 2025 г. и до 2,9% до 2026 г. Следователно се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет да не надвишава 3% от БВП през 2026 г. Според програмата за стабилност за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да нарасне от 55,7% в края на 2024 г. до 56,1% до края на 2026 г.

| (27) | В съответствие с член 19, параграф 3, буква б) от Регламент (ЕС) 2021/241 и критерий 2.2 от приложение V към него планът за възстановяване и устойчивост включва широк набор от взаимно подсилващи се реформи и инвестиции, които трябва да бъдат изпълнени до 2026 г. Изпълнението на плана за възстановяване и устойчивост на Малта е в напреднал стадий. Малта подаде едно искане за плащане, съответстващо на 19 ключови етапа и цели в плана за възстановяване и устойчивост, което доведе до плащане в размер на общо 52,3 млн. евро (под формата на безвъзмездни средства) на 8 март 2023 г. На 26 април 2023 г. Малта представи изменение на своя план заедно с нова глава за REPowerEU. С новата глава за REPowerEU се очаква да бъде намерен отговор на предизвикателствата, свързани с енергийните доставки и енергийната сигурност, и да се ускори преходът към възобновяеми енергийни източници. Освен това Малта предлага някои изменения в първоначалния план за възстановяване и устойчивост с оглед на намаления общ размер на налични средства и с цел адаптиране на плана за възстановяване и устойчивост към обективните обстоятелства. Включването на новата глава за REPowerEU в плана за възстановяване и устойчивост ще позволи да бъдат финансирани допълнителни реформи и инвестиции в подкрепа на стратегическите цели на Малта в областта на енергетиката и екологичния преход. Системното и ефективно участие на местните и регионалните власти, социалните партньори и други съответни заинтересовани страни продължава да бъде важно за успешното изпълнение на плана за възстановяване и устойчивост, както и на други икономически политики и политики в областта на заетостта, които излизат извън рамките на този план, за да се гарантира широка ангажираност с цялостната програма на политиката. |
| --- | --- |

(27)

В съответствие с член 19, параграф 3, буква б) от Регламент (ЕС) 2021/241 и критерий 2.2 от приложение V към него планът за възстановяване и устойчивост включва широк набор от взаимно подсилващи се реформи и инвестиции, които трябва да бъдат изпълнени до 2026 г. Изпълнението на плана за възстановяване и устойчивост на Малта е в напреднал стадий. Малта подаде едно искане за плащане, съответстващо на 19 ключови етапа и цели в плана за възстановяване и устойчивост, което доведе до плащане в размер на общо 52,3 млн. евро (под формата на безвъзмездни средства) на 8 март 2023 г. На 26 април 2023 г. Малта представи изменение на своя план заедно с нова глава за REPowerEU. С новата глава за REPowerEU се очаква да бъде намерен отговор на предизвикателствата, свързани с енергийните доставки и енергийната сигурност, и да се ускори преходът към възобновяеми енергийни източници. Освен това Малта предлага някои изменения в първоначалния план за възстановяване и устойчивост с оглед на намаления общ размер на налични средства и с цел адаптиране на плана за възстановяване и устойчивост към обективните обстоятелства. Включването на новата глава за REPowerEU в плана за възстановяване и устойчивост ще позволи да бъдат финансирани допълнителни реформи и инвестиции в подкрепа на стратегическите цели на Малта в областта на енергетиката и екологичния преход. Системното и ефективно участие на местните и регионалните власти, социалните партньори и други съответни заинтересовани страни продължава да бъде важно за успешното изпълнение на плана за възстановяване и устойчивост, както и на други икономически политики и политики в областта на заетостта, които излизат извън рамките на този план, за да се гарантира широка ангажираност с цялостната програма на политиката.

| (28) | През 2022 г. Комисията одобри всички програмни документи на Малта в областта на политиката на сближаване. Бързото изпълнение на програмите на политиката на сближаване при взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост, включително главата за REPowerEU, е от ключово значение за постигане на екологичния и цифровия преход, повишаване на икономическата и социалната устойчивост и за осигуряване на балансирано териториално развитие в Малта. |
| --- | --- |

(28)

През 2022 г. Комисията одобри всички програмни документи на Малта в областта на политиката на сближаване. Бързото изпълнение на програмите на политиката на сближаване при взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост, включително главата за REPowerEU, е от ключово значение за постигане на екологичния и цифровия преход, повишаване на икономическата и социалната устойчивост и за осигуряване на балансирано териториално развитие в Малта.

| (29) | Освен икономическите и социалните предизвикателства, разгледани в плана за възстановяване и устойчивост и програмите по линия на политиката на сближаване, Малта е изправена пред редица допълнителни предизвикателства, свързани с характеристиките на данъчната система, които улесняват агресивното данъчно планиране, енергийната политика и екологичния преход. |
| --- | --- |

(29)

Освен икономическите и социалните предизвикателства, разгледани в плана за възстановяване и устойчивост и програмите по линия на политиката на сближаване, Малта е изправена пред редица допълнителни предизвикателства, свързани с характеристиките на данъчната система, които улесняват агресивното данъчно планиране, енергийната политика и екологичния преход.

| (30) | Справянето с агресивното данъчно планиране продължава да бъде от ключово значение за подобряване на ефективността и справедливостта на данъчните системи. С оглед на страничните ефекти от стратегиите за агресивно данъчно планиране между държавите членки от първостепенно значение са координираните действия на националните политики на всички държави членки, които да допълват законодателството на Съюза. Малта предприе стъпки за отстраняване на практиките на агресивно данъчно планиране, като изпълнява договорени по-рано международни и европейски инициативи. Освен това в своя план за възстановяване и устойчивост Малта пое ангажимент да се заеме с проблема. Стъпки в правилната посока са ангажиментите да бъдат въведени правила за трансферно ценообразуване и за възлагане на независимо проучване на изходящите и входящите плащания (т.е. между лица, пребиваващи в Съюза, и лица, пребиваващи в трети държави), които да бъдат последвани от законодателство, съобразено с констатациите от проучването. Въпреки това, докато в Малта не бъдат въведени данъци върху плащанията на лихви, дивиденти, авторски и лицензионни възнаграждения, извършвани от дружества, установени в Малта, към юрисдикции с нулево и ниско данъчно облагане (т.е. всяка юрисдикция със законоустановена ставка на корпоративния подоходен данък под най-ниската законоустановена ставка на корпоративния подоходен данък в Съюза, която е 9%) или еквивалентни защитни мерки, за да се гарантира, че дружествата не могат да прехвърлят печалбите си необложени към трети държави, рисковете от двойно необлагане на тези печалби остават големи. Освен това третирането на местните дружества, които не са установени в страната, продължава да поражда риск от двойно данъчно необлагане както за дружествата, така и за физическите лица. Спазването на Директива (ЕС) 2022/2523 на Съвета (15), която ще се прилага единствено за големите корпорации, след като бъде въведена в Малта, ще реши проблема само частично. |
| --- | --- |

(30)

Справянето с агресивното данъчно планиране продължава да бъде от ключово значение за подобряване на ефективността и справедливостта на данъчните системи. С оглед на страничните ефекти от стратегиите за агресивно данъчно планиране между държавите членки от първостепенно значение са координираните действия на националните политики на всички държави членки, които да допълват законодателството на Съюза. Малта предприе стъпки за отстраняване на практиките на агресивно данъчно планиране, като изпълнява договорени по-рано международни и европейски инициативи. Освен това в своя план за възстановяване и устойчивост Малта пое ангажимент да се заеме с проблема. Стъпки в правилната посока са ангажиментите да бъдат въведени правила за трансферно ценообразуване и за възлагане на независимо проучване на изходящите и входящите плащания (т.е. между лица, пребиваващи в Съюза, и лица, пребиваващи в трети държави), които да бъдат последвани от законодателство, съобразено с констатациите от проучването. Въпреки това, докато в Малта не бъдат въведени данъци върху плащанията на лихви, дивиденти, авторски и лицензионни възнаграждения, извършвани от дружества, установени в Малта, към юрисдикции с нулево и ниско данъчно облагане (т.е. всяка юрисдикция със законоустановена ставка на корпоративния подоходен данък под най-ниската законоустановена ставка на корпоративния подоходен данък в Съюза, която е 9%) или еквивалентни защитни мерки, за да се гарантира, че дружествата не могат да прехвърлят печалбите си необложени към трети държави, рисковете от двойно необлагане на тези печалби остават големи. Освен това третирането на местните дружества, които не са установени в страната, продължава да поражда риск от двойно данъчно необлагане както за дружествата, така и за физическите лица. Спазването на Директива (ЕС) 2022/2523 на Съвета (15), която ще се прилага единствено за големите корпорации, след като бъде въведена в Малта, ще реши проблема само частично.

| (31) | Изкопаемите горива продължават да играят важна роля в икономиката на Малта. Поради това страната е силно зависима от вноса на енергия и е изложена на промените в цените по света, въпреки че Малта не внася пряко нефт или газ от Русия. През 2021 г. изкопаемите горива са съставлявали по-голямата част от производството на електроенергия в Малта, докато възобновяемите енергийни източници са представлявали едва 11,9%. Малта има значителен потенциал за слънчева и вятърна енергия от разположени в морето мощности, който не се използва. Ангажиментът на правителството да приеме технологии за възобновяема енергия от разположени в морето инсталации в бъдеще и да посочи своя необвързващ дял към целите на Съюза за енергия от възобновяеми източници от морето е положителна промяна в политиката, но все още предстои да бъдат набелязани конкретни проекти. Капацитетът и гъвкавостта на електроенергийната мрежа са пречка за интегрирането на възобновяемите енергийни източници и за повишаването на ефективността, надеждността и сигурността на електроснабдяването. За да се преодолее тази пречка, са необходими инвестиции в модернизирането на мрежата, включително от бюджета на Малта за безвъзмездни средства по REPowerEU. Малта подобрява сигурността на енергийните доставки, като изгражда втори междусистемен електропровод с Италия. |
| --- | --- |

(31)

Изкопаемите горива продължават да играят важна роля в икономиката на Малта. Поради това страната е силно зависима от вноса на енергия и е изложена на промените в цените по света, въпреки че Малта не внася пряко нефт или газ от Русия. През 2021 г. изкопаемите горива са съставлявали по-голямата част от производството на електроенергия в Малта, докато възобновяемите енергийни източници са представлявали едва 11,9%. Малта има значителен потенциал за слънчева и вятърна енергия от разположени в морето мощности, който не се използва. Ангажиментът на правителството да приеме технологии за възобновяема енергия от разположени в морето инсталации в бъдеще и да посочи своя необвързващ дял към целите на Съюза за енергия от възобновяеми източници от морето е положителна промяна в политиката, но все още предстои да бъдат набелязани конкретни проекти. Капацитетът и гъвкавостта на електроенергийната мрежа са пречка за интегрирането на възобновяемите енергийни източници и за повишаването на ефективността, надеждността и сигурността на електроснабдяването. За да се преодолее тази пречка, са необходими инвестиции в модернизирането на мрежата, включително от бюджета на Малта за безвъзмездни средства по REPowerEU. Малта подобрява сигурността на енергийните доставки, като изгражда втори междусистемен електропровод с Италия.

| (32) | Приносът на Малта към целите на Съюза за енергийна ефективност за 2030 г. е малък, а потреблението на енергия в жилищните сгради продължава да нараства. Малта би могла да засили мерките за енергийна ефективност и да намали търсенето на енергия като: насърчава инсталирането на слънчеви панели във всички нови сгради; осигурява внедряването на подходящи инсталации за слънчева енергия във всички нови обществени и нежилищни сгради с полезна застроена площ над 250 m2; отстрани правните пречки; и осигури допълнителни икономически стимули за собствениците на жилища. Използването на цифрови технологии, като например приложения за наблюдение и регулиране на потреблението на енергия, би могло да спомогне за повишаване на енергийната ефективност. Ефективното прилагане на новата национална регулаторна рамка в строителния сектор ще повиши качеството (включително енергийната ефективност) на сградите и безопасността на строителството. Потреблението на природен газ в Малта е нараснало с 12,7% през периода между август 2022 г. и март 2023 г. в сравнение със средното потребление на газ за същия период през предходните пет години – тенденция, противоположна на целта за намаляване от 15%, определена в Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета (16). Въпреки че Малта отговаря на условията за освобождаване от тази цел, Малта се насърчава да увеличи усилията си за временно намаляване на търсенето на газ до 31 март 2024 г. съгласно Регламент (ЕС) 2023/706 на Съвета (17). |
| --- | --- |

(32)

Приносът на Малта към целите на Съюза за енергийна ефективност за 2030 г. е малък, а потреблението на енергия в жилищните сгради продължава да нараства. Малта би могла да засили мерките за енергийна ефективност и да намали търсенето на енергия като: насърчава инсталирането на слънчеви панели във всички нови сгради; осигурява внедряването на подходящи инсталации за слънчева енергия във всички нови обществени и нежилищни сгради с полезна застроена площ над 250 m2; отстрани правните пречки; и осигури допълнителни икономически стимули за собствениците на жилища. Използването на цифрови технологии, като например приложения за наблюдение и регулиране на потреблението на енергия, би могло да спомогне за повишаване на енергийната ефективност. Ефективното прилагане на новата национална регулаторна рамка в строителния сектор ще повиши качеството (включително енергийната ефективност) на сградите и безопасността на строителството. Потреблението на природен газ в Малта е нараснало с 12,7% през периода между август 2022 г. и март 2023 г. в сравнение със средното потребление на газ за същия период през предходните пет години – тенденция, противоположна на целта за намаляване от 15%, определена в Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета (16). Въпреки че Малта отговаря на условията за освобождаване от тази цел, Малта се насърчава да увеличи усилията си за временно намаляване на търсенето на газ до 31 март 2024 г. съгласно Регламент (ЕС) 2023/706 на Съвета (17).

| (33) | Освен това поради факта, че гражданите в Малта продължават да разчитат на лични автомобили, емисиите от автомобилния транспорт продължават да нарастват, което представлява най-големият източник на емисии на парникови газове извън СТЕ в Малта. Делът на превозните средства с нулеви емисии е много по-малък от средния за Съюза и нараства много бавно. За намаляването на емисиите и задръстванията ще е необходимо Малта да подобри общественият транспорт (без закъснения и с по-кратко времетраене), да внедри интелигентни транспортни системи (за подобряване на транспортните потоци, безопасността и прилагането на правилата за движение) и да инвестира в инфраструктура за екологосъобразна мобилност за безопасни алтернативи на използването на лични автомобили (като безопасни, отделени и взаимосвързани тротоари и алеи за велосипеди/електрически тротинетки). |
| --- | --- |

(33)

Освен това поради факта, че гражданите в Малта продължават да разчитат на лични автомобили, емисиите от автомобилния транспорт продължават да нарастват, което представлява най-големият източник на емисии на парникови газове извън СТЕ в Малта. Делът на превозните средства с нулеви емисии е много по-малък от средния за Съюза и нараства много бавно. За намаляването на емисиите и задръстванията ще е необходимо Малта да подобри общественият транспорт (без закъснения и с по-кратко времетраене), да внедри интелигентни транспортни системи (за подобряване на транспортните потоци, безопасността и прилагането на правилата за движение) и да инвестира в инфраструктура за екологосъобразна мобилност за безопасни алтернативи на използването на лични автомобили (като безопасни, отделени и взаимосвързани тротоари и алеи за велосипеди/електрически тротинетки).

| (34) | Недостигът на работна ръка и умения в сектори и професии, които са от ключово значение за екологичния преход, включително производството, внедряването и поддръжката на технологии с нулеви нетни емисии, създава пречки пред прехода към икономика с нулеви нетни емисии. Висококачествените системи за образование и обучение, които отговарят на променящите се нужди на пазара на труда, и целенасочените мерки за повишаване на квалификацията и за преквалификация са от ключово значение за намаляване на недостига на умения и насърчаване на приобщаването и пренасочването на работната сила. За да се отключи неоползотвореното предлагане на работна ръка, тези мерки трябва да бъдат достъпни, по-специално за физическите лица и в секторите и регионите, които са най-силно засегнати от екологичния преход. През 2022 г. в Малта бе отчетен недостиг на работници в шест професии, изискващи специфични умения или знания за екологичния преход, включително работници в производството и в строителството. |
| --- | --- |

(34)

Недостигът на работна ръка и умения в сектори и професии, които са от ключово значение за екологичния преход, включително производството, внедряването и поддръжката на технологии с нулеви нетни емисии, създава пречки пред прехода към икономика с нулеви нетни емисии. Висококачествените системи за образование и обучение, които отговарят на променящите се нужди на пазара на труда, и целенасочените мерки за повишаване на квалификацията и за преквалификация са от ключово значение за намаляване на недостига на умения и насърчаване на приобщаването и пренасочването на работната сила. За да се отключи неоползотвореното предлагане на работна ръка, тези мерки трябва да бъдат достъпни, по-специално за физическите лица и в секторите и регионите, които са най-силно засегнати от екологичния преход. През 2022 г. в Малта бе отчетен недостиг на работници в шест професии, изискващи специфични умения или знания за екологичния преход, включително работници в производството и в строителството.

| (35) | В светлината на оценката на Комисията Съветът разгледа програмата за стабилност за 2023 г., като становището му (18) е изразено в препоръка 1. |
| --- | --- |

(35)

В светлината на оценката на Комисията Съветът разгледа програмата за стабилност за 2023 г., като становището му (18) е изразено в препоръка 1.

| (36) | С оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките на държавите членки от еврозоната и колективния им принос за функционирането на Икономическия и паричен съюз, Съветът препоръча на държавите членки от еврозоната да предприемат действия, включително чрез своите планове за възстановяване и устойчивост, за i) запазване на устойчивостта на обслужването на дълга и въздържане от широка подкрепа за съвкупното търсене през 2023 г., по-добро насочване на фискалните мерки, предприети за смекчаване на въздействието на високите цени на енергията, и обмисляне на подходящи начини за прекратяване на подкрепата при намаляване на натиска върху цените на енергията; ii) поддържане на високо равнище на публичните инвестиции и насърчаване на частните инвестиции в подкрепа на екологичния и цифровия преход; iii) подкрепа за промените в заплащането, които смекчават загубата на покупателна способност, като същевременно се ограничават вторичните ефекти върху инфлацията, допълнително подобряване на активните политики по заетостта и преодоляване на недостига на умения; iv) подобряване на бизнес средата и гарантиране, че енергийната подкрепа за дружествата е икономически ефективна, временна, насочена към жизнеспособни предприятия и запазва стимулите за екологичния преход; и v) запазване на макрофинансовата стабилност и наблюдение на рисковете, като същевременно продължава работата по завършването на банковия съюз. За Малта препоръки 1, 2, 3 и 4 допринасят за изпълнението на първата, втората, третата и четвъртата препоръка, изложени в Препоръката от 2023 г. относно еврозоната, |
| --- | --- |

(36)

С оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките на държавите членки от еврозоната и колективния им принос за функционирането на Икономическия и паричен съюз, Съветът препоръча на държавите членки от еврозоната да предприемат действия, включително чрез своите планове за възстановяване и устойчивост, за i) запазване на устойчивостта на обслужването на дълга и въздържане от широка подкрепа за съвкупното търсене през 2023 г., по-добро насочване на фискалните мерки, предприети за смекчаване на въздействието на високите цени на енергията, и обмисляне на подходящи начини за прекратяване на подкрепата при намаляване на натиска върху цените на енергията; ii) поддържане на високо равнище на публичните инвестиции и насърчаване на частните инвестиции в подкрепа на екологичния и цифровия преход; iii) подкрепа за промените в заплащането, които смекчават загубата на покупателна способност, като същевременно се ограничават вторичните ефекти върху инфлацията, допълнително подобряване на активните политики по заетостта и преодоляване на недостига на умения; iv) подобряване на бизнес средата и гарантиране, че енергийната подкрепа за дружествата е икономически ефективна, временна, насочена към жизнеспособни предприятия и запазва стимулите за екологичния преход; и v) запазване на макрофинансовата стабилност и наблюдение на рисковете, като същевременно продължава работата по завършването на банковия съюз. За Малта препоръки 1, 2, 3 и 4 допринасят за изпълнението на първата, втората, третата и четвъртата препоръка, изложени в Препоръката от 2023 г. относно еврозоната,

ПРЕПОРЪЧВА на Малта да предприеме през 2023 г. и 2024 г. следните действия:

1.

Да осигури разумна фискална политика, по-специално като ограничи номиналното увеличение на финансираните на национално равнище нетни първични разходи през 2024 г. до не повече от 5,9% (19).

Да запази финансираните на национално равнище публични инвестиции и да гарантира, че безвъзмездните средства по Механизма и другите фондове на Съюза се усвояват ефективно, по-специално с цел насърчаване на екологичния и цифровия преход.

За периода след 2024 г. – да продължи да следва средносрочна фискална стратегия за постепенна и устойчива консолидация, съчетана с инвестиции и реформи, водещи до по-висок устойчив растеж, с цел постигане на разумна средносрочна фискална позиция.

2.

Да продължи неотклонно да изпълнява своя план за възстановяване и устойчивост и след неотдавнашното представяне на допълнението, включително главата за REPowerEU, бързо да започне изпълнението на свързаните с него мерки. Да пристъпи към бързо изпълнение на програмите по линия на политиката на сближаване при тясно взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост.

3.

Да отстрани ефективно характеристиките на данъчната система, които могат да улеснят агресивното данъчно планиране от страна на физически лица и многонационални дружества, включително като обложи в достатъчна степен изходящите плащания на лихви, авторски и лицензионни възнаграждения и дивиденти и като измени правилата за дружествата, които не са установени в страната.

4.

Да намали зависимостта от изкопаеми горива, като ускори внедряването на енергия от възобновяеми източници, сред които вятърна и слънчева енергия от разположени в морето инсталации, и да модернизира и разшири капацитета на електроенергийната мрежа, включително преноса, разпределението и акумулирането на енергия. Да намали търсенето на енергия чрез подобряване на енергийната ефективност, особено на жилищните сгради. Да намали емисиите от автомобилния транспорт, като предприеме действия за намаляване на задръстванията по пътищата чрез подобряване на качеството на услугите в обществения транспорт, интелигентни транспортни системи и инвестиране в инфраструктура за екологосъобразна мобилност. Да увеличи усилията на политиката, насочени към предоставянето и придобиването на уменията и компетентностите, необходими за екологичния преход.

Съставено в Брюксел на 14 юли 2023 година.

За Съвета

Председател

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета от 12 февруари 2021 г. за създаване на Механизъм за възстановяване и устойчивост (ОВ L 57, 18.2.2021 г., стр. 17).

2

(3)  Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25).

3

(4)  Препоръка на Съвета от 16 май 2023 г. относно икономическата политика на еврозоната (ОВ C 180, 23.5.2023 г., стр. 1).

4

(5)  Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета от 27 февруари 2023 г. за изменение на Регламент (ЕС) 2021/241 във връзка с главите за REPowerEU в плановете за възстановяване и устойчивост и за изменение на регламенти (ЕС) No 1303/2013, (ЕС) 2021/1060 и (ЕС) 2021/1755 и Директива 2003/87/ЕО (ОВ L 63, 28.2.2023 г., стр. 1).

5

(6)  ST 11941/2021 INIT; ST 11941/2021 ADD 1.

6

(7)  Препоръка на Съвета от 18 юни 2021 г., съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност за 2021 г. на Малта (ОВ C 304, 29.7.2021 г., стр. 83).

7

(8)  Фискалната позиция се измерва с промяната в първичните разходи (без дискреционните мерки по отношение на приходите), като се изключват временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, но се включват разходите, финансирани с безвъзмездна подкрепа (безвъзмездни средства) по Механизма и с други фондове на Съюза — спрямо средносрочния потенциален растеж. За повече подробности вж. каре 1 във фискалните статистически таблици.

8

(9)  Другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, имаха рестриктивен принос от 0,3 процентни пункта от БВП.

9

(10)  Тази стойност представлява равнището на годишните бюджетни разходи за тези мерки, включително текущите приходи и разходи, както и когато е уместно – мерките за капиталови разходи.

10

(11)  Препоръка на Съвета от 12 юли 2022 г. относно националната програма за реформи на Малта за 2022 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Малта за 2022 г. (ОВ С 334, 1.9.2022 г., стр. 146).

11

(12)  Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. средносрочният (среден за 10 години) потенциален растеж на производството на Малта, който се използва за измерване на фискалната позиция, се оценява на 9,5% в номинално изражение.

12

(13)  Другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, се очаква да имат неутрален принос от 0,0 процентни пункта от БВП.

13

(14)  Член 5 от Регламент (ЕО) No 1466/97 също така изисква корекция от над 0,5% от БВП за държавите членки с държавен дълг, надвишаващ 60% от БВП, или с по-ясно изразени рискове за устойчивостта на обслужването на дълга.

14

(15)  Директива (ЕС) 2022/2523 на Съвета от 14 декември 2022 година за гарантиране на глобално минимално равнище на данъчно облагане на многонационалните групи от предприятия и големите национални групи в Съюза (ОВ L 328, 22.12.2022 г., стр. 1).

15

(16)  Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета от 5 август 2022 г. относно координирани мерки за намаляване на търсенето на газ (ОВ L 206, 8.8.2022 г., стр. 1).

16

(17)  Регламент (ЕС) 2023/706 на Съвета от 30 март 2023 г. за изменение на Регламент (ЕС) 2022/1369 във връзка с продължаване на периода на намаляване на търсенето във връзка с мерките за намаляване на търсенето на газ, и за засилване на докладването и наблюдението на тяхното прилагане (ОВ L 93, 31.3.2023 г., стр. 1).

17

(18)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

18

(19)  Което се очаква да съответства на годишно подобрение на структурното бюджетно салдо от поне 0,5% от БВП за 2024 г., както е посочено в съображение 23.

19

---

| 1.9.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 312/176 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 312/176

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 14 юли 2023 година

относно националната програма за реформи на Нидерландия за 2023 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Нидерландия за 2023 г.

(2023/C 312/19)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,

като взе предвид Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета (3), с който бе създаден Механизмът за възстановяване и устойчивост („Механизмът“), влезе в сила на 19 февруари 2021 г. По Механизма се предоставя финансова подкрепа на държавите членки за осъществяването на реформи и инвестиции, водещи до фискален стимул, финансиран от Съюза. В съответствие с приоритетите на европейския семестър Механизмът допринася за икономическото и приобщаващото възстановяване и за осъществяването на устойчиви и стимулиращи растежа реформи и инвестиции, по-специално реформи и инвестиции за насърчаване на екологичния и цифровия преход и за укрепване на устойчивостта на икономиките на държавите членки. Механизмът също така спомага за укрепването на публичните финанси и стимулира растежа и създаването на работни места в средносрочен и дългосрочен план, подобрява териториалното сближаване в рамките на Съюза и подкрепя непрекъснатото прилагане на Европейския стълб на социалните права. Максималното финансово участие за държава членка в рамките на Механизма беше актуализирано на 30 юни 2022 г. в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕС) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета (3), с който бе създаден Механизмът за възстановяване и устойчивост („Механизмът“), влезе в сила на 19 февруари 2021 г. По Механизма се предоставя финансова подкрепа на държавите членки за осъществяването на реформи и инвестиции, водещи до фискален стимул, финансиран от Съюза. В съответствие с приоритетите на европейския семестър Механизмът допринася за икономическото и приобщаващото възстановяване и за осъществяването на устойчиви и стимулиращи растежа реформи и инвестиции, по-специално реформи и инвестиции за насърчаване на екологичния и цифровия преход и за укрепване на устойчивостта на икономиките на държавите членки. Механизмът също така спомага за укрепването на публичните финанси и стимулира растежа и създаването на работни места в средносрочен и дългосрочен план, подобрява териториалното сближаване в рамките на Съюза и подкрепя непрекъснатото прилагане на Европейския стълб на социалните права. Максималното финансово участие за държава членка в рамките на Механизма беше актуализирано на 30 юни 2022 г. в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕС) 2021/241.

| (2) | На 22 ноември 2022 г. Комисията прие годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2023 г. На 23 март 2023 г. Европейският съвет одобри приоритетите на годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., които са съсредоточени около четирите измерения на конкурентоспособната устойчивост. На 22 ноември 2022 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие и доклада за механизма за предупреждение за 2023 г., в който посочи Нидерландия като една от държавите членки, които може да бъдат засегнати или за които може да съществува риск да бъдат засегнати от дисбаланси, и за които ще е необходим задълбочен преглед. На същата дата Комисията прие и становище относно проекта на бюджетен план за 2023 г. на Нидерландия. Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната и предложение за съвместния доклад за заетостта за 2023 г., в който се анализира прилагането на насоките за заетостта и принципите на Европейския стълб на социалните права. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната (4) („Препоръка от 2023 г. относно еврозоната“) на 16 май 2023 г. и съвместния доклад за заетостта на 13 март 2023 г. |
| --- | --- |

(2)

На 22 ноември 2022 г. Комисията прие годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2023 г. На 23 март 2023 г. Европейският съвет одобри приоритетите на годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., които са съсредоточени около четирите измерения на конкурентоспособната устойчивост. На 22 ноември 2022 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие и доклада за механизма за предупреждение за 2023 г., в който посочи Нидерландия като една от държавите членки, които може да бъдат засегнати или за които може да съществува риск да бъдат засегнати от дисбаланси, и за които ще е необходим задълбочен преглед. На същата дата Комисията прие и становище относно проекта на бюджетен план за 2023 г. на Нидерландия. Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната и предложение за съвместния доклад за заетостта за 2023 г., в който се анализира прилагането на насоките за заетостта и принципите на Европейския стълб на социалните права. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната (4) („Препоръка от 2023 г. относно еврозоната“) на 16 май 2023 г. и съвместния доклад за заетостта на 13 март 2023 г.

| (3) | Въпреки че икономиките на Съюза показват забележителна устойчивост, геополитическият контекст продължава да оказва отрицателно въздействие. Като застава твърдо зад Украйна, Съюзът насочва своята програма за икономическа и социална политика към намаляване на отрицателното въздействие от енергийните сътресения върху уязвимите домакинства и предприятия в краткосрочен план и към запазване на усилията за осъществяване на екологичния и цифровия преход, подкрепа за устойчив и приобщаващ растеж, запазване на макроикономическата стабилност и повишаване на устойчивостта в средносрочен план. Той също така поставя особен акцент върху повишаването на конкурентоспособността и производителността на Съюза. |
| --- | --- |

(3)

Въпреки че икономиките на Съюза показват забележителна устойчивост, геополитическият контекст продължава да оказва отрицателно въздействие. Като застава твърдо зад Украйна, Съюзът насочва своята програма за икономическа и социална политика към намаляване на отрицателното въздействие от енергийните сътресения върху уязвимите домакинства и предприятия в краткосрочен план и към запазване на усилията за осъществяване на екологичния и цифровия преход, подкрепа за устойчив и приобщаващ растеж, запазване на макроикономическата стабилност и повишаване на устойчивостта в средносрочен план. Той също така поставя особен акцент върху повишаването на конкурентоспособността и производителността на Съюза.

| (4) | На 1 февруари 2023 г. Комисията публикува съобщение, озаглавено „Промишлен план на Зеления пакт за ерата на нулеви нетни емисии“ („промишлен план на Зеления пакт“). Целта на промишления план на Зеления пакт е засилване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии и подпомагане на бързия преход към неутралност по отношение на климата. Планът допълва текущите усилия в рамките на Европейския зелен пакт и REPowerEU. Той има за цел и да се осигури по-благоприятна среда за увеличаване на производствения капацитет на Съюза за технологиите и продуктите с нулеви нетни емисии, необходими за постигане на амбициозните цели на Съюза в областта на климата, и да се гарантира достъп до съответните суровини от критично значение, включително чрез диверсифициране на източниците, правилно използване на геоложките ресурси в държавите членки и максимално увеличаване на рециклирането на суровини. Промишленият план на Зеления пакт се основава на четири стълба: предвидима и опростена регулаторна среда, по-бърз достъп до финансиране, повишаване на уменията и отворена търговия за устойчиви вериги на доставки. На 16 март 2023 г. Комисията публикува ново съобщение, озаглавено „Дългосрочна конкурентоспособност на ЕС: перспективи след 2030 г.“, структурирано около девет взаимно подсилващи се движещи сили с цел да се работи за стимулираща растежа регулаторна рамка. В него се определят приоритети на политиката, насочени към активно осигуряване на структурни подобрения, добре насочени инвестиции и регулаторни мерки за дългосрочната конкурентоспособност на Съюза и неговите държави членки. Препоръките по-долу спомагат за изпълнението на тези приоритети. |
| --- | --- |

(4)

На 1 февруари 2023 г. Комисията публикува съобщение, озаглавено „Промишлен план на Зеления пакт за ерата на нулеви нетни емисии“ („промишлен план на Зеления пакт“). Целта на промишления план на Зеления пакт е засилване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии и подпомагане на бързия преход към неутралност по отношение на климата. Планът допълва текущите усилия в рамките на Европейския зелен пакт и REPowerEU. Той има за цел и да се осигури по-благоприятна среда за увеличаване на производствения капацитет на Съюза за технологиите и продуктите с нулеви нетни емисии, необходими за постигане на амбициозните цели на Съюза в областта на климата, и да се гарантира достъп до съответните суровини от критично значение, включително чрез диверсифициране на източниците, правилно използване на геоложките ресурси в държавите членки и максимално увеличаване на рециклирането на суровини. Промишленият план на Зеления пакт се основава на четири стълба: предвидима и опростена регулаторна среда, по-бърз достъп до финансиране, повишаване на уменията и отворена търговия за устойчиви вериги на доставки. На 16 март 2023 г. Комисията публикува ново съобщение, озаглавено „Дългосрочна конкурентоспособност на ЕС: перспективи след 2030 г.“, структурирано около девет взаимно подсилващи се движещи сили с цел да се работи за стимулираща растежа регулаторна рамка. В него се определят приоритети на политиката, насочени към активно осигуряване на структурни подобрения, добре насочени инвестиции и регулаторни мерки за дългосрочната конкурентоспособност на Съюза и неговите държави членки. Препоръките по-долу спомагат за изпълнението на тези приоритети.

| (5) | През 2023 г. европейският семестър за координация на икономическите политики продължава да се развива в съответствие с прилагането на Механизма. Пълното изпълнение на плановете за възстановяване и устойчивост продължава да е от съществено значение за изпълнението на приоритетите на политиката в рамките на европейския семестър, тъй като плановете обхващат всички или значителна част от съответните специфични за всяка държава препоръки, отправени през последните години. Специфичните за всяка държава препоръки за 2019 г., 2020 г. и 2022 г. продължават да бъдат еднакво актуални за плановете за възстановяване и устойчивост, преразгледани, актуализирани или изменени в съответствие с членове 14, 18 и 21 от Регламент (ЕС) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

През 2023 г. европейският семестър за координация на икономическите политики продължава да се развива в съответствие с прилагането на Механизма. Пълното изпълнение на плановете за възстановяване и устойчивост продължава да е от съществено значение за изпълнението на приоритетите на политиката в рамките на европейския семестър, тъй като плановете обхващат всички или значителна част от съответните специфични за всяка държава препоръки, отправени през последните години. Специфичните за всяка държава препоръки за 2019 г., 2020 г. и 2022 г. продължават да бъдат еднакво актуални за плановете за възстановяване и устойчивост, преразгледани, актуализирани или изменени в съответствие с членове 14, 18 и 21 от Регламент (ЕС) 2021/241.

| (6) | Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета (5) („Регламентът REPowerEU“), приет на 27 февруари 2023 г., има за цел бързото премахване на зависимостта на Съюза от вноса на руски изкопаеми горива. Това ще допринесе за енергийната сигурност и диверсификацията на енергийните доставки на Съюза, като същевременно ще увеличи използването на възобновяеми енергийни източници, капацитета за съхранение на енергия и енергийната ефективност. Регламентът REPowerEU дава възможност на държавите членки да добавят нова глава за REPowerEU към своите национални планове за възстановяване и устойчивост, за да финансират ключови реформи и инвестиции, които ще спомогнат за постигането на целите на REPowerEU. Тези реформи и инвестиции също така ще спомогнат за повишаване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии, както е посочено в промишления план на Зеления пакт, и за изпълнение на свързаните с енергетиката специфични за всяка държава препоръки, отправени към държавите членки през 2022 г. и когато е приложимо, през 2023 г. С Регламента REPowerEU се въвежда нова категория безвъзмездна финансова подкрепа, която се предоставя на държавите членки за финансиране на нови свързани с енергетиката реформи и инвестиции в рамките на техните планове за възстановяване и устойчивост. |
| --- | --- |

(6)

Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета (5) („Регламентът REPowerEU“), приет на 27 февруари 2023 г., има за цел бързото премахване на зависимостта на Съюза от вноса на руски изкопаеми горива. Това ще допринесе за енергийната сигурност и диверсификацията на енергийните доставки на Съюза, като същевременно ще увеличи използването на възобновяеми енергийни източници, капацитета за съхранение на енергия и енергийната ефективност. Регламентът REPowerEU дава възможност на държавите членки да добавят нова глава за REPowerEU към своите национални планове за възстановяване и устойчивост, за да финансират ключови реформи и инвестиции, които ще спомогнат за постигането на целите на REPowerEU. Тези реформи и инвестиции също така ще спомогнат за повишаване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии, както е посочено в промишления план на Зеления пакт, и за изпълнение на свързаните с енергетиката специфични за всяка държава препоръки, отправени към държавите членки през 2022 г. и когато е приложимо, през 2023 г. С Регламента REPowerEU се въвежда нова категория безвъзмездна финансова подкрепа, която се предоставя на държавите членки за финансиране на нови свързани с енергетиката реформи и инвестиции в рамките на техните планове за възстановяване и устойчивост.

| (7) | На 8 март 2023 г. Комисията прие съобщение, в което се предоставят насоки за фискалната политика за 2024 г. („съобщението от 8 март 2023 г.“). То има за цел да подпомогне изготвянето на програмите за стабилност и конвергенция на държавите членки и по този начин да се засили координацията на политиките. Комисията припомни, че общата клауза за дерогация от Пакта за стабилност и растеж ще бъде дезактивирана в края на 2023 г. Тя призова за фискални политики през периода 2023 – 2024 г., които осигуряват средносрочна устойчивост на обслужването на дълга и повишават потенциалния растеж по устойчив начин, и прикани държавите членки да определят в своите програми за стабилност и конвергенция за 2023 г. начина, по който фискалните им планове ще осигурят спазването на референтната стойност по Договора от 3 % от брутния вътрешен продукт (БВП), както и реалистичното и непрекъснато намаляване на дълга или запазването на благоразумно равнище на дълга в средносрочен план. Комисията прикани държавите членки също така постепенно да премахнат националните фискални мерки, въведени за защита на домакинствата и предприятията от енергийния ценови шок, като се започне с тези с най-слаба насоченост. Тя посочи, че ако мерките за подкрепа трябва да бъдат удължени поради подновен натиск върху цените на енергията, държавите членки следва да насочат много по-добре тези мерки към уязвимите домакинства и предприятия. Комисията заяви, че фискалните препоръки ще бъдат количествено определени и диференцирани. Освен това, както се предлага в съобщението на Комисията от 9 ноември 2022 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС, фискалните препоръки ще бъдат формулирани въз основа на нетните първични разходи. Комисията препоръча всички държави членки да продължат да защитават инвестициите, финансирани на национално равнище, и да гарантират ефективното използване на средствата по линия на Механизма и други фондове на Съюза, по-специално с оглед на екологичния и цифровия преход и целите по отношение на устойчивостта. Комисията посочи, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. в съответствие с действащите правни разпоредби. |
| --- | --- |

(7)

На 8 март 2023 г. Комисията прие съобщение, в което се предоставят насоки за фискалната политика за 2024 г. („съобщението от 8 март 2023 г.“). То има за цел да подпомогне изготвянето на програмите за стабилност и конвергенция на държавите членки и по този начин да се засили координацията на политиките. Комисията припомни, че общата клауза за дерогация от Пакта за стабилност и растеж ще бъде дезактивирана в края на 2023 г. Тя призова за фискални политики през периода 2023 – 2024 г., които осигуряват средносрочна устойчивост на обслужването на дълга и повишават потенциалния растеж по устойчив начин, и прикани държавите членки да определят в своите програми за стабилност и конвергенция за 2023 г. начина, по който фискалните им планове ще осигурят спазването на референтната стойност по Договора от 3 % от брутния вътрешен продукт (БВП), както и реалистичното и непрекъснато намаляване на дълга или запазването на благоразумно равнище на дълга в средносрочен план. Комисията прикани държавите членки също така постепенно да премахнат националните фискални мерки, въведени за защита на домакинствата и предприятията от енергийния ценови шок, като се започне с тези с най-слаба насоченост. Тя посочи, че ако мерките за подкрепа трябва да бъдат удължени поради подновен натиск върху цените на енергията, държавите членки следва да насочат много по-добре тези мерки към уязвимите домакинства и предприятия. Комисията заяви, че фискалните препоръки ще бъдат количествено определени и диференцирани. Освен това, както се предлага в съобщението на Комисията от 9 ноември 2022 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС, фискалните препоръки ще бъдат формулирани въз основа на нетните първични разходи. Комисията препоръча всички държави членки да продължат да защитават инвестициите, финансирани на национално равнище, и да гарантират ефективното използване на средствата по линия на Механизма и други фондове на Съюза, по-специално с оглед на екологичния и цифровия преход и целите по отношение на устойчивостта. Комисията посочи, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. в съответствие с действащите правни разпоредби.

| (8) | На 26 април 2023 г. Комисията представи законодателни предложения за извършване на цялостна реформа на правилата на Съюза за икономическо управление. Основната цел на предложенията е да се засили устойчивостта на обслужването на публичния дълг и да се насърчи устойчивият и приобщаващ растеж във всички държави членки чрез реформи и инвестиции. Предложенията на Комисията са насочени към подобряване на националната ангажираност, опростяване на рамката и преминаване към по-голям средносрочен фокус в съчетание с ефективно и по-последователно правоприлагане. Съгласно заключенията на Съвета от 14 март 2023 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС целта е законодателната работа да приключи през 2023 г. |
| --- | --- |

(8)

На 26 април 2023 г. Комисията представи законодателни предложения за извършване на цялостна реформа на правилата на Съюза за икономическо управление. Основната цел на предложенията е да се засили устойчивостта на обслужването на публичния дълг и да се насърчи устойчивият и приобщаващ растеж във всички държави членки чрез реформи и инвестиции. Предложенията на Комисията са насочени към подобряване на националната ангажираност, опростяване на рамката и преминаване към по-голям средносрочен фокус в съчетание с ефективно и по-последователно правоприлагане. Съгласно заключенията на Съвета от 14 март 2023 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС целта е законодателната работа да приключи през 2023 г.

| (9) | На 8 юли 2022 г. Нидерландия представи на Комисията своя национален план за възстановяване и устойчивост в съответствие с член 18, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2021/241. Съгласно член 19 от Регламент (ЕС) 2021/241 Комисията оцени целесъобразността, ефективността, ефикасността и съгласуваността на плана за възстановяване и устойчивост в съответствие с насоките за оценка, съдържащи се в приложение V към посочения регламент. На 4 октомври 2022 г. Съветът прие своето решение за изпълнение за одобряване на оценката на плана за възстановяване и устойчивост на Нидерландия (6). Отпускането на траншовете зависи от приемането на решение на Комисията в съответствие с член 24, параграф 5 от Регламент (ЕС) 2021/241, в което се посочва, че Нидерландия е изпълнила задоволително съответните ключови етапи и цели, определени в решението за изпълнение на Съвета. Задоволителното изпълнение предполага, че постигането на предходните ключови етапи и цели е запазено. |
| --- | --- |

(9)

На 8 юли 2022 г. Нидерландия представи на Комисията своя национален план за възстановяване и устойчивост в съответствие с член 18, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2021/241. Съгласно член 19 от Регламент (ЕС) 2021/241 Комисията оцени целесъобразността, ефективността, ефикасността и съгласуваността на плана за възстановяване и устойчивост в съответствие с насоките за оценка, съдържащи се в приложение V към посочения регламент. На 4 октомври 2022 г. Съветът прие своето решение за изпълнение за одобряване на оценката на плана за възстановяване и устойчивост на Нидерландия (6). Отпускането на траншовете зависи от приемането на решение на Комисията в съответствие с член 24, параграф 5 от Регламент (ЕС) 2021/241, в което се посочва, че Нидерландия е изпълнила задоволително съответните ключови етапи и цели, определени в решението за изпълнение на Съвета. Задоволителното изпълнение предполага, че постигането на предходните ключови етапи и цели е запазено.

| (10) | В съответствие с член 4, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1466/97 на 28 април 2023 г. Нидерландия представи националната си програма за реформи за 2023 г. и програмата си за стабилност за 2023 г. Двете програми бяха оценени заедно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В съответствие с член 27 от Регламент (ЕС) 2021/241 националната програма за реформи за 2023 г. отразява също шестмесечното докладване на Нидерландия относно напредъка, постигнат при изпълнението на нейния план за възстановяване и устойчивост. |
| --- | --- |

(10)

В съответствие с член 4, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1466/97 на 28 април 2023 г. Нидерландия представи националната си програма за реформи за 2023 г. и програмата си за стабилност за 2023 г. Двете програми бяха оценени заедно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В съответствие с член 27 от Регламент (ЕС) 2021/241 националната програма за реформи за 2023 г. отразява също шестмесечното докладване на Нидерландия относно напредъка, постигнат при изпълнението на нейния план за възстановяване и устойчивост.

| (11) | На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклада за Нидерландия за 2023 г. В него беше оценен напредъкът на Нидерландия в изпълнението на съответните специфични за държавата препоръки, приети от Съвета в периода 2019 – 2022 г., и беше направен преглед на изпълнението от страна на Нидерландия на плана за възстановяване и устойчивост. Въз основа на този анализ в доклада за държавата бяха посочени пропуски по отношение на предизвикателствата, които не са разгледани или са само частично разгледани в плана за възстановяване и устойчивост, както и по отношение на новите и нововъзникващите предизвикателства. В него бяха оценени също напредъкът на Нидерландия при прилагането на Европейския стълб на социалните права и постигането на водещите цели на Съюза в областта на заетостта, уменията и намаляването на бедността, както и напредъкът в постигането на целите на Обединените нации за устойчиво развитие. |
| --- | --- |

(11)

На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклада за Нидерландия за 2023 г. В него беше оценен напредъкът на Нидерландия в изпълнението на съответните специфични за държавата препоръки, приети от Съвета в периода 2019 – 2022 г., и беше направен преглед на изпълнението от страна на Нидерландия на плана за възстановяване и устойчивост. Въз основа на този анализ в доклада за държавата бяха посочени пропуски по отношение на предизвикателствата, които не са разгледани или са само частично разгледани в плана за възстановяване и устойчивост, както и по отношение на новите и нововъзникващите предизвикателства. В него бяха оценени също напредъкът на Нидерландия при прилагането на Европейския стълб на социалните права и постигането на водещите цели на Съюза в областта на заетостта, уменията и намаляването на бедността, както и напредъкът в постигането на целите на Обединените нации за устойчиво развитие.

| (12) | Комисията извърши задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 за Нидерландия и публикува резултатите от него на 24 май 2023 г. Комисията стигна до заключението, че в Нидерландия са налице макроикономически дисбаланси. По-специално уязвимостите, свързани с високите равнища на частния дълг и големия излишък по текущата сметка, които имат трансгранично значение, продължават да съществуват въпреки някои признаци на намаление. Излишъкът по текущата сметка, въпреки неотдавнашното преразглеждане на данните, и частният дълг са големи според международните стандарти, и също така са по-високи от основните показатели на икономиката. Големият излишък по текущата сметка намаля през 2022 г. в резултат на влошените условия на търговия, като салдото по текущата сметка в постоянни цени се увеличи, и в резултат на увеличаването на дефицита в първичните доходи. В ситуация на подобряване на условията на търговия се очаква излишъкът да се увеличи значително през 2023 г. и да се стабилизира през 2024 г. Беше постигнат ограничен напредък в областта на политиката, но е необходимо да се направи повече, за да се намалят пречките пред инвестициите. Задлъжнялостта на нефинансовите предприятия и домакинствата остава висока: последната е по-голям проблем, тъй като води до уязвимост на домакинствата на сътресения, като тези рискове се изострят от високото и нарастващо надценяване на цените на жилищата. Занапред се очаква да продължи умереното намаляване на задлъжнялостта. Въпреки умерения спад на цените на жилищата натискът върху пазара на жилища продължава да съществува, особено предвид това, че новото жилищно строителство остава значително под целите на правителството. В същото време собствеността на жилище, финансирана с дълг, продължава да се субсидира чрез благоприятно данъчно облагане, като има риск политиките по отношение на пазара за отдаване на частни жилища под наем да подкопаят развитието на този пазар. |
| --- | --- |

(12)

Комисията извърши задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 за Нидерландия и публикува резултатите от него на 24 май 2023 г. Комисията стигна до заключението, че в Нидерландия са налице макроикономически дисбаланси. По-специално уязвимостите, свързани с високите равнища на частния дълг и големия излишък по текущата сметка, които имат трансгранично значение, продължават да съществуват въпреки някои признаци на намаление. Излишъкът по текущата сметка, въпреки неотдавнашното преразглеждане на данните, и частният дълг са големи според международните стандарти, и също така са по-високи от основните показатели на икономиката. Големият излишък по текущата сметка намаля през 2022 г. в резултат на влошените условия на търговия, като салдото по текущата сметка в постоянни цени се увеличи, и в резултат на увеличаването на дефицита в първичните доходи. В ситуация на подобряване на условията на търговия се очаква излишъкът да се увеличи значително през 2023 г. и да се стабилизира през 2024 г. Беше постигнат ограничен напредък в областта на политиката, но е необходимо да се направи повече, за да се намалят пречките пред инвестициите. Задлъжнялостта на нефинансовите предприятия и домакинствата остава висока: последната е по-голям проблем, тъй като води до уязвимост на домакинствата на сътресения, като тези рискове се изострят от високото и нарастващо надценяване на цените на жилищата. Занапред се очаква да продължи умереното намаляване на задлъжнялостта. Въпреки умерения спад на цените на жилищата натискът върху пазара на жилища продължава да съществува, особено предвид това, че новото жилищно строителство остава значително под целите на правителството. В същото време собствеността на жилище, финансирана с дълг, продължава да се субсидира чрез благоприятно данъчно облагане, като има риск политиките по отношение на пазара за отдаване на частни жилища под наем да подкопаят развитието на този пазар.

| (13) | В съответствие с данни, потвърдени от Евростат, салдото по консолидирания държавен бюджет на Нидерландия е намалял от дефицит в размер на 2,4 % от БВП през 2021 г. до балансиран бюджет през 2022 г., а консолидираният държавен дълг е намалял от 52,5 % от БВП в края на 2021 г. до 51,0 % в края на 2022 г. |
| --- | --- |

(13)

В съответствие с данни, потвърдени от Евростат, салдото по консолидирания държавен бюджет на Нидерландия е намалял от дефицит в размер на 2,4 % от БВП през 2021 г. до балансиран бюджет през 2022 г., а консолидираният държавен дълг е намалял от 52,5 % от БВП в края на 2021 г. до 51,0 % в края на 2022 г.

| (14) | Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно от мерките, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. През 2022 г. тези мерки на фискалната политика, водещи до намаляване на приходите, включваха намаляване на ДДС върху енергията и на акциза върху бензина и дизела, докато мерките на фискалната политика, водещи до увеличаване на разходите, включваха компенсация за сметките за енергия през ноември и декември и подкрепа за домакинствата с ниски доходи с високи сметки за енергия. Разходите за тези мерки бяха частично компенсирани от нови данъци върху неочакваните печалби на производителите и доставчиците на енергия, а именно солидарна вноска в съответствие с Регламент (ЕС) 2022/1854 на Съвета (7) в размер на 33 %. Комисията оценява нетните бюджетни разходи за тези мерки на 0,6 % от БВП през 2022 г. Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно и от бюджетните разходи за предоставянето на временна закрила на разселените лица от Украйна, които се оценяват на 0,1 % от БВП през 2022 г. В същото време прогнозните разходи за временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, намаляха до 0,3 % от БВП през 2022 г. спрямо 1,8 % през 2021 г. |
| --- | --- |

(14)

Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно от мерките, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. През 2022 г. тези мерки на фискалната политика, водещи до намаляване на приходите, включваха намаляване на ДДС върху енергията и на акциза върху бензина и дизела, докато мерките на фискалната политика, водещи до увеличаване на разходите, включваха компенсация за сметките за енергия през ноември и декември и подкрепа за домакинствата с ниски доходи с високи сметки за енергия. Разходите за тези мерки бяха частично компенсирани от нови данъци върху неочакваните печалби на производителите и доставчиците на енергия, а именно солидарна вноска в съответствие с Регламент (ЕС) 2022/1854 на Съвета (7) в размер на 33 %. Комисията оценява нетните бюджетни разходи за тези мерки на 0,6 % от БВП през 2022 г. Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно и от бюджетните разходи за предоставянето на временна закрила на разселените лица от Украйна, които се оценяват на 0,1 % от БВП през 2022 г. В същото време прогнозните разходи за временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, намаляха до 0,3 % от БВП през 2022 г. спрямо 1,8 % през 2021 г.

| (15) | На 18 юни 2021 г. Съветът препоръча през 2022 г. Нидерландия (8) да поддържа подкрепяща фискална позиция, включително от импулса, осигурен от Механизма, и да запази инвестициите, финансирани на национално равнище. |
| --- | --- |

(15)

На 18 юни 2021 г. Съветът препоръча през 2022 г. Нидерландия (8) да поддържа подкрепяща фискална позиция, включително от импулса, осигурен от Механизма, и да запази инвестициите, финансирани на национално равнище.

| (16) | Според оценките на Комисията фискалната позиция (9) през 2022 г. е била подкрепяща – с равнище от ‒ 0,5 % от БВП, както бе препоръчано от Съвета. В съответствие с препоръката на Съвета Нидерландия продължи да подпомага възстановяването с инвестиции, финансирани от Механизма. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, възлизаха на 0,2 % от БВП през 2022 г. (0,2 % от БВП през 2021 г.). Инвестициите, финансирани на национално равнище, осигуриха рестриктивен принос от 0,1 процентни пункта към фискалната позиция (10). Следователно Нидерландия не е запазила инвестициите, финансирани на национално равнище, както се препоръчва в препоръката на Съвета. Същевременно ръстът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (без новите мерки по отношение на приходите) доведе до експанзионистичен принос в размер на 0,4 процентни пункта към фискалната позиция. Следователно Нидерландия е държала в достатъчна степен под контрол нарастването на текущите разходи, финансирани на национално равнище. |
| --- | --- |

(16)

Според оценките на Комисията фискалната позиция (9) през 2022 г. е била подкрепяща – с равнище от ‒ 0,5 % от БВП, както бе препоръчано от Съвета. В съответствие с препоръката на Съвета Нидерландия продължи да подпомага възстановяването с инвестиции, финансирани от Механизма. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, възлизаха на 0,2 % от БВП през 2022 г. (0,2 % от БВП през 2021 г.). Инвестициите, финансирани на национално равнище, осигуриха рестриктивен принос от 0,1 процентни пункта към фискалната позиция (10). Следователно Нидерландия не е запазила инвестициите, финансирани на национално равнище, както се препоръчва в препоръката на Съвета. Същевременно ръстът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (без новите мерки по отношение на приходите) доведе до експанзионистичен принос в размер на 0,4 процентни пункта към фискалната позиция. Следователно Нидерландия е държала в достатъчна степен под контрол нарастването на текущите разходи, финансирани на национално равнище.

| (17) | Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в програмата за стабилност за 2023 г. е в съответствие с прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. за 2023 г. и след това. Правителството предвижда реалният БВП да нарасне с 1,6 % през 2023 г. и с 1,4 % през 2024 г. За сравнение, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда малко по-висок растеж на реалния БВП в размер на 1,8 % през 2023 г. и малко по-нисък растеж в размер на 1,2 % през 2024 г. Това се дължи главно на малки разлики в перспективите за вътрешното търсене през двете години. |
| --- | --- |

(17)

Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в програмата за стабилност за 2023 г. е в съответствие с прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. за 2023 г. и след това. Правителството предвижда реалният БВП да нарасне с 1,6 % през 2023 г. и с 1,4 % през 2024 г. За сравнение, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда малко по-висок растеж на реалния БВП в размер на 1,8 % през 2023 г. и малко по-нисък растеж в размер на 1,2 % през 2024 г. Това се дължи главно на малки разлики в перспективите за вътрешното търсене през двете години.

| (18) | В своята програма за стабилност за 2023 г. правителството очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да се увеличи до 3,0 % от БВП през 2023 г. В увеличението през 2023 г. са отразени основно разходите за енергийния пакет, нарастващите разходи за лихви, плановете за допълнителни разходи, свързани с обществените предизвикателства, като екологичния преход, образованието и предлагането на жилища. Според програмата за стабилност за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да намалее от 49,3 % в края на 2022 г. до 48,4 % в края на 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 2,1 % от БВП за 2023 г. Тази стойност е по-ниска от дефицита, прогнозиран в програмата за стабилност за 2023 г., главно поради факта, че резултатите за салдото по държавния бюджет за 2022 г. се оказаха по-добри от допусканията в програмата за стабилност за 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-високо съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 49,3 % в края на 2023 г. Разликата се дължи на факта, че данните за резултатите за 2022 г. се оказаха по-високи от допусканията в програмата за стабилност за 2023 г. в резултат на голяма корекция наличности – потоци през 2022 г. |
| --- | --- |

(18)

В своята програма за стабилност за 2023 г. правителството очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да се увеличи до 3,0 % от БВП през 2023 г. В увеличението през 2023 г. са отразени основно разходите за енергийния пакет, нарастващите разходи за лихви, плановете за допълнителни разходи, свързани с обществените предизвикателства, като екологичния преход, образованието и предлагането на жилища. Според програмата за стабилност за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да намалее от 49,3 % в края на 2022 г. до 48,4 % в края на 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 2,1 % от БВП за 2023 г. Тази стойност е по-ниска от дефицита, прогнозиран в програмата за стабилност за 2023 г., главно поради факта, че резултатите за салдото по държавния бюджет за 2022 г. се оказаха по-добри от допусканията в програмата за стабилност за 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-високо съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 49,3 % в края на 2023 г. Разликата се дължи на факта, че данните за резултатите за 2022 г. се оказаха по-високи от допусканията в програмата за стабилност за 2023 г. в резултат на голяма корекция наличности – потоци през 2022 г.

| (19) | Салдото по консолидирания държавен бюджет през 2023 г. се очаква да продължи да се влияе от фискалните мерки, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. Тези мерки се състоят от мерки, удължени от 2022 г., по-специално намаляване на акциза върху бензина и дизела и подпомагане на домакинствата с ниски доходи, както и нови мерки, като таван на цените на електроенергията и газа и схемата за подпомагане на енергоемки МСП. Нетните бюджетни разходи за мерките за подкрепа в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. възлизат на 1,1 % от БВП през 2023 г. (11) Повечето мерки през 2023 г. не изглеждат насочени към най-уязвимите домакинства или предприятия и не запазват ценовия сигнал за намаляване на търсенето на енергия и повишаване на енергийната ефективност. В резултат на това в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. размерът на целевите мерки за подкрепа, който трябва да бъде взет предвид при оценката на спазването на препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. (12), се оценява на 0,5 % от БВП през 2023 г. (спрямо 0,1 % от БВП през 2022 г.). Бюджетните разходи за временна закрила на разселените лица от Украйна се очаква да останат стабилни в сравнение с 2022 г. |
| --- | --- |

(19)

Салдото по консолидирания държавен бюджет през 2023 г. се очаква да продължи да се влияе от фискалните мерки, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. Тези мерки се състоят от мерки, удължени от 2022 г., по-специално намаляване на акциза върху бензина и дизела и подпомагане на домакинствата с ниски доходи, както и нови мерки, като таван на цените на електроенергията и газа и схемата за подпомагане на енергоемки МСП. Нетните бюджетни разходи за мерките за подкрепа в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. възлизат на 1,1 % от БВП през 2023 г. (11) Повечето мерки през 2023 г. не изглеждат насочени към най-уязвимите домакинства или предприятия и не запазват ценовия сигнал за намаляване на търсенето на енергия и повишаване на енергийната ефективност. В резултат на това в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. размерът на целевите мерки за подкрепа, който трябва да бъде взет предвид при оценката на спазването на препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. (12), се оценява на 0,5 % от БВП през 2023 г. (спрямо 0,1 % от БВП през 2022 г.). Бюджетните разходи за временна закрила на разселените лица от Украйна се очаква да останат стабилни в сравнение с 2022 г.

| (20) | В препоръката си от 12 юли 2022 г. Съветът препоръча Нидерландия да предприеме действия, за да гарантира, че през 2023 г. растежът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи е в съответствие с като цяло неутрална позиция на политиката (13), като се вземе предвид продължаващата временна и целенасочена подкрепа за най-уязвимите на покачването на цените на енергията домакинства и предприятия и за хората, бягащи от Украйна. Нидерландия следва да има готовност да адаптира текущите разходи към променящата се ситуация. На Нидерландия се препоръча също да увеличи публичните инвестиции за екологичния и цифровия преход, както и за енергийната сигурност, като се вземе предвид инициативата REPowerEU, включително чрез използване на Механизма и други фондове на Съюза. |
| --- | --- |

(20)

В препоръката си от 12 юли 2022 г. Съветът препоръча Нидерландия да предприеме действия, за да гарантира, че през 2023 г. растежът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи е в съответствие с като цяло неутрална позиция на политиката (13), като се вземе предвид продължаващата временна и целенасочена подкрепа за най-уязвимите на покачването на цените на енергията домакинства и предприятия и за хората, бягащи от Украйна. Нидерландия следва да има готовност да адаптира текущите разходи към променящата се ситуация. На Нидерландия се препоръча също да увеличи публичните инвестиции за екологичния и цифровия преход, както и за енергийната сигурност, като се вземе предвид инициативата REPowerEU, включително чрез използване на Механизма и други фондове на Съюза.

| (21) | През 2023 г. в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда фискалната позиция да бъде експанзионистична (‒ 1,1 % от БВП), в контекста на висока инфлация. Това се предхожда от експанзионистична фискална позиция през 2022 г. (‒ 0,5 % от БВП). Увеличението на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) през 2023 г. се очаква да осигури експанзионистичен принос от 0,9 % от БВП към фискалната позиция. Това включва увеличените разходи за целевите мерки за подкрепа на домакинствата и предприятията, които са най-уязвими по отношение на покачването на цените на енергията, с 0,4 % от БВП. Поради това експанзионистичният принос на финансираните на национално равнище нетни първични текущи разходи се дължи само отчасти на целенасочената подкрепа за домакинствата и предприятията, които са най-уязвими по отношение на покачването на цените на енергията, и за хората, бягащи от Украйна. Експанзионистичното увеличение на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (без дискреционните мерки по отношение на приходите) се дължи главно на нецеленасочените енергийни мерки, на постоянните увеличения на заплатите в публичния сектор и социалните обезщетения и на по-високите разходи за здравеопазване. В обобщение, прогнозираният растеж на финансираните на национално равнище първични текущи разходи не е в съответствие с препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, възлизаха на 0,2 % от БВП през 2023 г., докато финансираните на национално равнище инвестиции осигуриха неутрален принос към фискалната позиция от 0,0 процентни пункта. Поради това Нидерландия планира да финансира допълнителни инвестиции чрез Механизма и други фондове на Съюза и се предвижда да запази финансираните на национално равнище инвестиции (14). Тя планира да финансира публични инвестиции за екологичния и цифровия преход, както и за енергийната сигурност, като например инвестиране в разположени в морето вятърни паркове и улесняване на изграждането им, стимулиране на използването на водород и подобряване на цифровата грамотност на учениците, които са частично финансирани от Механизма и други фондове на Съюза. |
| --- | --- |

(21)

През 2023 г. в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда фискалната позиция да бъде експанзионистична (‒ 1,1 % от БВП), в контекста на висока инфлация. Това се предхожда от експанзионистична фискална позиция през 2022 г. (‒ 0,5 % от БВП). Увеличението на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) през 2023 г. се очаква да осигури експанзионистичен принос от 0,9 % от БВП към фискалната позиция. Това включва увеличените разходи за целевите мерки за подкрепа на домакинствата и предприятията, които са най-уязвими по отношение на покачването на цените на енергията, с 0,4 % от БВП. Поради това експанзионистичният принос на финансираните на национално равнище нетни първични текущи разходи се дължи само отчасти на целенасочената подкрепа за домакинствата и предприятията, които са най-уязвими по отношение на покачването на цените на енергията, и за хората, бягащи от Украйна. Експанзионистичното увеличение на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (без дискреционните мерки по отношение на приходите) се дължи главно на нецеленасочените енергийни мерки, на постоянните увеличения на заплатите в публичния сектор и социалните обезщетения и на по-високите разходи за здравеопазване. В обобщение, прогнозираният растеж на финансираните на национално равнище първични текущи разходи не е в съответствие с препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, възлизаха на 0,2 % от БВП през 2023 г., докато финансираните на национално равнище инвестиции осигуриха неутрален принос към фискалната позиция от 0,0 процентни пункта. Поради това Нидерландия планира да финансира допълнителни инвестиции чрез Механизма и други фондове на Съюза и се предвижда да запази финансираните на национално равнище инвестиции (14). Тя планира да финансира публични инвестиции за екологичния и цифровия преход, както и за енергийната сигурност, като например инвестиране в разположени в морето вятърни паркове и улесняване на изграждането им, стимулиране на използването на водород и подобряване на цифровата грамотност на учениците, които са частично финансирани от Механизма и други фондове на Съюза.

| (22) | Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее до 2,6 % от БВП през 2024 г. Спадът през 2024 г. отразява главно постепенното прекратяване на енергийните мерки. Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да нарасне до 48,7 % в края на 2024 г. Въз основа на мерките на политиката, известни към крайната дата на изготвяне на прогнозата, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 1,7 % от БВП през 2024 г. Тази стойност е по-ниска от дефицита, прогнозиран в програмата за стабилност за 2023 г., главно поради базовия ефект от по-ниското съотношение на дефицита към БВП, прогнозирано през 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда подобно съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 48,8 % в края на 2024 г. |
| --- | --- |

(22)

Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее до 2,6 % от БВП през 2024 г. Спадът през 2024 г. отразява главно постепенното прекратяване на енергийните мерки. Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да нарасне до 48,7 % в края на 2024 г. Въз основа на мерките на политиката, известни към крайната дата на изготвяне на прогнозата, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 1,7 % от БВП през 2024 г. Тази стойност е по-ниска от дефицита, прогнозиран в програмата за стабилност за 2023 г., главно поради базовия ефект от по-ниското съотношение на дефицита към БВП, прогнозирано през 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда подобно съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 48,8 % в края на 2024 г.

| (23) | В програмата за стабилност за 2023 г. се предвижда постепенно премахване на всички мерки за енергийна подкрепа през 2024 г. Комисията приема също така, че мерките за подкрепа в областта на енергетиката ще бъдат премахнати изцяло през 2024 г. Това се базира на допускането, че няма да има нови увеличения на цените на енергията. |
| --- | --- |

(23)

В програмата за стабилност за 2023 г. се предвижда постепенно премахване на всички мерки за енергийна подкрепа през 2024 г. Комисията приема също така, че мерките за подкрепа в областта на енергетиката ще бъдат премахнати изцяло през 2024 г. Това се базира на допускането, че няма да има нови увеличения на цените на енергията.

| (24) | В Регламент (ЕО) No 1466/97 се призовава за годишно подобрение на структурното бюджетно салдо в посока постигане на средносрочната бюджетна цел с 0,5 % от БВП като референтна стойност (15). Като се вземат предвид съображенията за фискална устойчивост, според Комисията би било целесъобразно подобрение на структурното салдо от поне 0,3 % от БВП за 2024 г. За да се гарантира такова подобрение, и в съответствие с методиката на Комисията, нарастването на финансираните на национално равнище нетни първични разходи (16) през 2024 г. следва да не надвишава 3,5 %, както е отразено в настоящата препоръка. В същото време оставащите мерки за енергийна подкрепа (които понастоящем Комисията оценява на 1,1 % от БВП през 2023 г.) следва постепенно да бъдат премахнати, ако развитието на енергийния пазар позволява това и като се започне от най-слабо насочените мерки, а свързаните с това икономии следва да бъдат използвани за намаляване на бюджетния дефицит. Съгласно оценките на Комисията това ще доведе до растеж на нетните първични разходи под препоръчания максимален темп на растеж за 2024 г. Същевременно според прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. ръстът на финансираните на национално равнище нетни първични текущи разходи през 2023 г. не е в съответствие с препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. Ако това се потвърди, ще бъде целесъобразно растежът на нетните първични разходи през 2024 г. да бъде по-малък. |
| --- | --- |

(24)

В Регламент (ЕО) No 1466/97 се призовава за годишно подобрение на структурното бюджетно салдо в посока постигане на средносрочната бюджетна цел с 0,5 % от БВП като референтна стойност (15). Като се вземат предвид съображенията за фискална устойчивост, според Комисията би било целесъобразно подобрение на структурното салдо от поне 0,3 % от БВП за 2024 г. За да се гарантира такова подобрение, и в съответствие с методиката на Комисията, нарастването на финансираните на национално равнище нетни първични разходи (16) през 2024 г. следва да не надвишава 3,5 %, както е отразено в настоящата препоръка. В същото време оставащите мерки за енергийна подкрепа (които понастоящем Комисията оценява на 1,1 % от БВП през 2023 г.) следва постепенно да бъдат премахнати, ако развитието на енергийния пазар позволява това и като се започне от най-слабо насочените мерки, а свързаните с това икономии следва да бъдат използвани за намаляване на бюджетния дефицит. Съгласно оценките на Комисията това ще доведе до растеж на нетните първични разходи под препоръчания максимален темп на растеж за 2024 г. Същевременно според прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. ръстът на финансираните на национално равнище нетни първични текущи разходи през 2023 г. не е в съответствие с препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. Ако това се потвърди, ще бъде целесъобразно растежът на нетните първични разходи през 2024 г. да бъде по-малък.

| (25) | Ако се допусне, че политиките остават непроменени, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда нетните първични разходи, финансирани на национално равнище, да нараснат с 1,7 % през 2024 г., което е под препоръчания темп на растеж. Корекцията, предвидена в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г., съответства на икономиите от пълното премахване на мерките за енергийна подкрепа. |
| --- | --- |

(25)

Ако се допусне, че политиките остават непроменени, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда нетните първични разходи, финансирани на национално равнище, да нараснат с 1,7 % през 2024 г., което е под препоръчания темп на растеж. Корекцията, предвидена в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г., съответства на икономиите от пълното премахване на мерките за енергийна подкрепа.

| (26) | Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква публичните инвестиции да се увеличат от 3,4 % от БВП през 2023 г. до 3,5 % от БВП през 2024 г. По-високите инвестиции са резултат от по-високи инвестиции, финансирани на национално равнище, и от инвестиции, финансирани от Съюза, а именно чрез Механизма. В програмата за стабилност за 2023 г. са посочени реформи и инвестиции, които се очаква да допринесат за фискалната устойчивост и за устойчивия и приобщаващ растеж. Тези реформи и инвестиции включват реформи и инвестиции в областта на образованието, научноизследователската и развойната дейност, пазара на труда и екологичния и цифровия преход, които също така са част от плана за възстановяване и устойчивост. |
| --- | --- |

(26)

Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква публичните инвестиции да се увеличат от 3,4 % от БВП през 2023 г. до 3,5 % от БВП през 2024 г. По-високите инвестиции са резултат от по-високи инвестиции, финансирани на национално равнище, и от инвестиции, финансирани от Съюза, а именно чрез Механизма. В програмата за стабилност за 2023 г. са посочени реформи и инвестиции, които се очаква да допринесат за фискалната устойчивост и за устойчивия и приобщаващ растеж. Тези реформи и инвестиции включват реформи и инвестиции в областта на образованието, научноизследователската и развойната дейност, пазара на труда и екологичния и цифровия преход, които също така са част от плана за възстановяване и устойчивост.

| (27) | В програмата за стабилност за 2023 г. се очертава средносрочен фискален план до 2027 г. Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да се увеличи до 2,8 % от БВП през 2026 г. и до 3,2 % през 2027 г. Следователно се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет да остане под 3 % от БВП до 2026 г. и да се увеличи над 3 % от БВП през 2027 г. Според програмата за стабилност за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да нарасне от 48,7 % в края на 2024 г. до 52,7 % до края на 2027 г. |
| --- | --- |

(27)

В програмата за стабилност за 2023 г. се очертава средносрочен фискален план до 2027 г. Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да се увеличи до 2,8 % от БВП през 2026 г. и до 3,2 % през 2027 г. Следователно се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет да остане под 3 % от БВП до 2026 г. и да се увеличи над 3 % от БВП през 2027 г. Според програмата за стабилност за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да нарасне от 48,7 % в края на 2024 г. до 52,7 % до края на 2027 г.

| (28) | Бързото покачване на цените на жилищата през последните години доведе до завишени стойности на пазара на жилища. Със затягането на финансовите условия обаче пазарът на жилища достигна повратна точка в средата на 2022 г., като цените на жилищата започнаха да намаляват в отговор на повишаващите се лихви по ипотечните кредити. Ипотечният дълг спрямо БВП в Нидерландия остава висок спрямо международните стандарти. Това се дължи на сравнително високите лимити за заемите (съотношения заем/стойност) и на значителните данъчни облекчения върху плащанията по ипотечните кредити. Въпреки че приспадането на данъка върху лихвите по ипотечните кредити постепенно се намалява, то остава високо. Произтичащата от това висока задлъжнялост на домакинствата ги прави уязвими на икономически сътресения, което е от особено значение предвид увеличените рискове от корекции на цените на жилищата. В същото време пазарът за отдаване на частни жилища под наем е сравнително малък, което води до ограничено предлагане на финансово достъпни и налични алтернативи на закупуването на жилище. Липсата на финансово достъпни жилища под наем също така подкопава трудовата мобилност. Премахването на пречките, които понастоящем ограничават инвестициите, включително в жилищно строителство, би могло да позволи на правителството да изпълни успешно плановете си за увеличаване на предлагането на жилища и следователно би могло да допринесе за външно балансиране, както и за по-доброто функциониране на жилищния пазар. |
| --- | --- |

(28)

Бързото покачване на цените на жилищата през последните години доведе до завишени стойности на пазара на жилища. Със затягането на финансовите условия обаче пазарът на жилища достигна повратна точка в средата на 2022 г., като цените на жилищата започнаха да намаляват в отговор на повишаващите се лихви по ипотечните кредити. Ипотечният дълг спрямо БВП в Нидерландия остава висок спрямо международните стандарти. Това се дължи на сравнително високите лимити за заемите (съотношения заем/стойност) и на значителните данъчни облекчения върху плащанията по ипотечните кредити. Въпреки че приспадането на данъка върху лихвите по ипотечните кредити постепенно се намалява, то остава високо. Произтичащата от това висока задлъжнялост на домакинствата ги прави уязвими на икономически сътресения, което е от особено значение предвид увеличените рискове от корекции на цените на жилищата. В същото време пазарът за отдаване на частни жилища под наем е сравнително малък, което води до ограничено предлагане на финансово достъпни и налични алтернативи на закупуването на жилище. Липсата на финансово достъпни жилища под наем също така подкопава трудовата мобилност. Премахването на пречките, които понастоящем ограничават инвестициите, включително в жилищно строителство, би могло да позволи на правителството да изпълни успешно плановете си за увеличаване на предлагането на жилища и следователно би могло да допринесе за външно балансиране, както и за по-доброто функциониране на жилищния пазар.

| (29) | В съответствие с член 19, параграф 3, буква б) от Регламент (ЕС) 2021/241 и критерий 2.2 от приложение V към него планът за възстановяване и устойчивост включва широк набор от взаимно подсилващи се реформи и инвестиции, които трябва да бъдат изпълнени до 2026 г. Въпреки че планът за възстановяване и устойчивост на Нидерландия беше приет едва през 2022 г., изпълнението му вече е в ход. Бързото договаряне на оперативното споразумение ще помогне за изпълнението на плана за възстановяване и устойчивост и е необходимо за подаването на първото искане за плащане, което се очаква до края на 2023 г. Изпълнението продължава и на настоящия етап рисковете от неусвояване изглеждат ограничени предвид сравнително малкия размер на разпределените финансови средства. Подготовката на главата за REPowerEU е в ход. Бързото включване на новата глава за REPowerEU в плана за възстановяване и устойчивост ще позволи да бъдат финансирани допълнителни реформи и инвестиции в подкрепа на стратегическите цели на Нидерландия в областта на енергетиката и екологичния преход. Системното и ефективно участие на местните и регионалните власти, социалните партньори и други съответни заинтересовани страни продължава да бъде важно за успешното изпълнение на плана за възстановяване и устойчивост, както и на други икономически политики и политики в областта на заетостта, които излизат извън рамките на този план, за да се гарантира широка ангажираност с цялостната програма на политиката. |
| --- | --- |

(29)

В съответствие с член 19, параграф 3, буква б) от Регламент (ЕС) 2021/241 и критерий 2.2 от приложение V към него планът за възстановяване и устойчивост включва широк набор от взаимно подсилващи се реформи и инвестиции, които трябва да бъдат изпълнени до 2026 г. Въпреки че планът за възстановяване и устойчивост на Нидерландия беше приет едва през 2022 г., изпълнението му вече е в ход. Бързото договаряне на оперативното споразумение ще помогне за изпълнението на плана за възстановяване и устойчивост и е необходимо за подаването на първото искане за плащане, което се очаква до края на 2023 г. Изпълнението продължава и на настоящия етап рисковете от неусвояване изглеждат ограничени предвид сравнително малкия размер на разпределените финансови средства. Подготовката на главата за REPowerEU е в ход. Бързото включване на новата глава за REPowerEU в плана за възстановяване и устойчивост ще позволи да бъдат финансирани допълнителни реформи и инвестиции в подкрепа на стратегическите цели на Нидерландия в областта на енергетиката и екологичния преход. Системното и ефективно участие на местните и регионалните власти, социалните партньори и други съответни заинтересовани страни продължава да бъде важно за успешното изпълнение на плана за възстановяване и устойчивост, както и на други икономически политики и политики в областта на заетостта, които излизат извън рамките на този план, за да се гарантира широка ангажираност с цялостната програма на политиката.

| (30) | През 2022 г. Комисията одобри всички програмни документи на Нидерландия в областта на политиката на сближаване. Бързото изпълнение на програмите по линия на политиката на сближаване при взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост, включително главата за REPowerEU, е от ключово значение за постигане на екологичния и цифровия преход, повишаване на икономическата и социалната устойчивост и осигуряване на балансирано териториално развитие в Нидерландия. |
| --- | --- |

(30)

През 2022 г. Комисията одобри всички програмни документи на Нидерландия в областта на политиката на сближаване. Бързото изпълнение на програмите по линия на политиката на сближаване при взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост, включително главата за REPowerEU, е от ключово значение за постигане на екологичния и цифровия преход, повишаване на икономическата и социалната устойчивост и осигуряване на балансирано териториално развитие в Нидерландия.

| (31) | Освен икономическите и социалните предизвикателства, разгледани в плана за възстановяване и устойчивост и програмите по линия на политиката на сближаване, Нидерландия е изправена пред редица допълнителни предизвикателства, свързани със сегментацията на пазара на труда, недостига на работна ръка и умения, зависимостта от изкопаеми горива и прекомерното отлагане на азот. |
| --- | --- |

(31)

Освен икономическите и социалните предизвикателства, разгледани в плана за възстановяване и устойчивост и програмите по линия на политиката на сближаване, Нидерландия е изправена пред редица допълнителни предизвикателства, свързани със сегментацията на пазара на труда, недостига на работна ръка и умения, зависимостта от изкопаеми горива и прекомерното отлагане на азот.

| (32) | Делът на гъвкавите форми на заетост (както на работниците на гъвкави и временни договори, така и на самостоятелно заетите лица без нает персонал) на пазара на труда остава висок в Нидерландия. Това показва, че рискът от сегментация на пазара на труда, която има особено изкривяващи последици в периферията на пазара на труда, нараства. Това може да увеличи неравенството от гледна точка на възможностите и да окаже натиск върху производителността. Известна степен на гъвкавост на пазара на труда може да допринесе за адаптивността на икономиката и може също така да доведе до по-добро отчитане на индивидуалните предпочитания. Прекомерното използване на гъвкави видове заетост обаче може да има отрицателни последици за работниците и за икономиката като цяло. Например участието в обучение и учене през целия живот е предизвикателство за лицата на гъвкави трудови договори, а това от своя страна води до намаляване на инвестициите в умения. В сътрудничество със социалните партньори правителството на Нидерландия възнамерява да преодолее разликите между постоянните и гъвкавите условия на труд. Плановете включват премахване на договорите без задължения за определен брой часове и замяна на договорите „на разположение“ в сегашната им форма с нов вид договор, осигуряващ по-голяма сигурност на доходите за работниците, както и повишаване на сигурността на работното място на наетите чрез агенция за временна заетост работници. Бързият напредък в изпълнението на тези планове ще бъде важен, за да се гарантира, че фактор за избора на определен вид трудов договор са специфичните нужди на работата или предпочитанията на заемащите длъжността лица, като същевременно се подобряват заетостта и социалното положение на хората с гъвкава заетост и се намалява сегментацията на пазара на труда. |
| --- | --- |

(32)

Делът на гъвкавите форми на заетост (както на работниците на гъвкави и временни договори, така и на самостоятелно заетите лица без нает персонал) на пазара на труда остава висок в Нидерландия. Това показва, че рискът от сегментация на пазара на труда, която има особено изкривяващи последици в периферията на пазара на труда, нараства. Това може да увеличи неравенството от гледна точка на възможностите и да окаже натиск върху производителността. Известна степен на гъвкавост на пазара на труда може да допринесе за адаптивността на икономиката и може също така да доведе до по-добро отчитане на индивидуалните предпочитания. Прекомерното използване на гъвкави видове заетост обаче може да има отрицателни последици за работниците и за икономиката като цяло. Например участието в обучение и учене през целия живот е предизвикателство за лицата на гъвкави трудови договори, а това от своя страна води до намаляване на инвестициите в умения. В сътрудничество със социалните партньори правителството на Нидерландия възнамерява да преодолее разликите между постоянните и гъвкавите условия на труд. Плановете включват премахване на договорите без задължения за определен брой часове и замяна на договорите „на разположение“ в сегашната им форма с нов вид договор, осигуряващ по-голяма сигурност на доходите за работниците, както и повишаване на сигурността на работното място на наетите чрез агенция за временна заетост работници. Бързият напредък в изпълнението на тези планове ще бъде важен, за да се гарантира, че фактор за избора на определен вид трудов договор са специфичните нужди на работата или предпочитанията на заемащите длъжността лица, като същевременно се подобряват заетостта и социалното положение на хората с гъвкава заетост и се намалява сегментацията на пазара на труда.

| (33) | Недостигът на работна ръка и умения беше характерен за нидерландския пазар на труда още преди пандемията от COVID-19, но оттогава насам стана по-широко разпространен във всички сектори. Сектори като информационните и комуникационните технологии (ИКТ), здравеопазването, образованието и техническите работни места са изправени пред структурен недостиг, който вече беше налице преди пандемията и се очаква да продължи, отчасти поради демографските тенденции. Въпреки високия общ процент на участие, в Нидерландия все още има група неизползвани и използвани в недостатъчна степен потенциални работници, като хората с мигрантски произход и работещите на непълно работно време. След като постъпят на работа на непълно работно време, малко наети лица избират да увеличат работното си време. Това може да се обясни отчасти с високите пределни данъчни ставки, задълженията (или очакването за бъдещи задължения), свързани с неформалните грижи за деца или други членове на семейството, и/или качеството на работата и равновесието между професионалния и личния живот. За да се преодолее недостигът на работна ръка и умения, ще е необходимо да се възприеме всеобхватен подход, като същевременно се обърне внимание на специфичните за секторите нужди и пречки и на инвестициите за повишаване на производителността. В това отношение може да се обмисли комбинация от политики, която може да включва: i) допълнително намаляване на пределната данъчна ставка и/или подобряване на прозрачността на пределната данъчна ставка, пред която са изправени физическите лица; ii) увеличаване на заплатите в сектори със структурен недостиг, по-специално в тези с концентрация на публични и полупублични работодатели; iii) насърчаване на качеството на работата и равновесието между професионалния и личния живот; iv) подобряване на професионалното ориентиране; и v) подобряване на достъпа до висококачествени и финансово достъпни грижи за децата. Освен това увеличаването на възможностите за повишаване на квалификацията или за преквалификация чрез целенасочени и съобразени със специфичните потребности мерки, по-специално за лицата, които са в периферията на пазара на труда, и за неактивните лица, може да помогне за облекчаване на недостига на работна ръка и умения и за подобряване на социалните резултати. |
| --- | --- |

(33)

Недостигът на работна ръка и умения беше характерен за нидерландския пазар на труда още преди пандемията от COVID-19, но оттогава насам стана по-широко разпространен във всички сектори. Сектори като информационните и комуникационните технологии (ИКТ), здравеопазването, образованието и техническите работни места са изправени пред структурен недостиг, който вече беше налице преди пандемията и се очаква да продължи, отчасти поради демографските тенденции. Въпреки високия общ процент на участие, в Нидерландия все още има група неизползвани и използвани в недостатъчна степен потенциални работници, като хората с мигрантски произход и работещите на непълно работно време. След като постъпят на работа на непълно работно време, малко наети лица избират да увеличат работното си време. Това може да се обясни отчасти с високите пределни данъчни ставки, задълженията (или очакването за бъдещи задължения), свързани с неформалните грижи за деца или други членове на семейството, и/или качеството на работата и равновесието между професионалния и личния живот. За да се преодолее недостигът на работна ръка и умения, ще е необходимо да се възприеме всеобхватен подход, като същевременно се обърне внимание на специфичните за секторите нужди и пречки и на инвестициите за повишаване на производителността. В това отношение може да се обмисли комбинация от политики, която може да включва: i) допълнително намаляване на пределната данъчна ставка и/или подобряване на прозрачността на пределната данъчна ставка, пред която са изправени физическите лица; ii) увеличаване на заплатите в сектори със структурен недостиг, по-специално в тези с концентрация на публични и полупублични работодатели; iii) насърчаване на качеството на работата и равновесието между професионалния и личния живот; iv) подобряване на професионалното ориентиране; и v) подобряване на достъпа до висококачествени и финансово достъпни грижи за децата. Освен това увеличаването на възможностите за повишаване на квалификацията или за преквалификация чрез целенасочени и съобразени със специфичните потребности мерки, по-специално за лицата, които са в периферията на пазара на труда, и за неактивните лица, може да помогне за облекчаване на недостига на работна ръка и умения и за подобряване на социалните резултати.

| (34) | Макар че Нидерландия е въвела мерки за намаляване на зависимостта си от руските изкопаеми горива, нефтът и природният газ представляват съответно 38 % и 41 % от енергийния ѝ микс, което прави нидерландската икономика уязвима към промените в цените в световен мащаб. Необходими са допълнителни усилия, за да може Нидерландия да постигне целите на Съюза за възобновяема енергия за 2030 г. Въпреки по-големите амбиции за инсталиране на допълнителни мощности за възобновяема енергия, делът на възобновяемите енергийни източници в крайното потребление на енергия през 2021 г. възлиза на едва 13,0 %, което е под политически договорената цел на равнището на Съюза и под средната стойност за Съюза – 21,8 %. В резултат на това Нидерландия продължава да бъде сред държавите членки с най-лоши резултати по отношение на дела на възобновяемите енергийни източници в брутното крайно потребление на енергия, като при нея се наблюдава една от най-големите разлики между дела за 2021 г. и целите за 2030 г. Разширяването на електроенергийната мрежа, както за пренос, така и за разпределение, е от съществено значение за ускоряване на разгръщането на разположена както на сушата, така и в морето инфраструктура за възобновяема енергия. Поради прогресивно нарастващото претоварване на електроенергийната мрежа операторите на мрежата често са принудени да отказват заявки за достъп до мрежата от нови производители и потребители на електроенергия. Тъй като потреблението на природен газ в жилищата представлява около 25 % от общото потребление на природен газ в Нидерландия, повишаването на енергийната ефективност в сградния фонд (например чрез минимални стандарти за енергийни характеристики, които да подтикват към саниране, и чрез по-стриктно прилагане на изискванията за енергиен одит за промишлеността) може да допринесе значително за по-нататъшното намаляване на въглеродните емисии и на зависимостта от изкопаеми горива. Потреблението на природен газ в Нидерландия е намаляло с 29 % през периода между август 2022 г. и март 2023 г. в сравнение със средното потребление на газ за същия период през предходните пет години – това надхвърля целта за намаляване от 15 %, определена в Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета (17). Нидерландия се насърчава да продължи да полага усилия за временно намаляване на търсенето на газ до 31 март 2024 г. съгласно Регламент (ЕС) 2023/706 на Съвета (18). |
| --- | --- |

(34)

Макар че Нидерландия е въвела мерки за намаляване на зависимостта си от руските изкопаеми горива, нефтът и природният газ представляват съответно 38 % и 41 % от енергийния ѝ микс, което прави нидерландската икономика уязвима към промените в цените в световен мащаб. Необходими са допълнителни усилия, за да може Нидерландия да постигне целите на Съюза за възобновяема енергия за 2030 г. Въпреки по-големите амбиции за инсталиране на допълнителни мощности за възобновяема енергия, делът на възобновяемите енергийни източници в крайното потребление на енергия през 2021 г. възлиза на едва 13,0 %, което е под политически договорената цел на равнището на Съюза и под средната стойност за Съюза – 21,8 %. В резултат на това Нидерландия продължава да бъде сред държавите членки с най-лоши резултати по отношение на дела на възобновяемите енергийни източници в брутното крайно потребление на енергия, като при нея се наблюдава една от най-големите разлики между дела за 2021 г. и целите за 2030 г. Разширяването на електроенергийната мрежа, както за пренос, така и за разпределение, е от съществено значение за ускоряване на разгръщането на разположена както на сушата, така и в морето инфраструктура за възобновяема енергия. Поради прогресивно нарастващото претоварване на електроенергийната мрежа операторите на мрежата често са принудени да отказват заявки за достъп до мрежата от нови производители и потребители на електроенергия. Тъй като потреблението на природен газ в жилищата представлява около 25 % от общото потребление на природен газ в Нидерландия, повишаването на енергийната ефективност в сградния фонд (например чрез минимални стандарти за енергийни характеристики, които да подтикват към саниране, и чрез по-стриктно прилагане на изискванията за енергиен одит за промишлеността) може да допринесе значително за по-нататъшното намаляване на въглеродните емисии и на зависимостта от изкопаеми горива. Потреблението на природен газ в Нидерландия е намаляло с 29 % през периода между август 2022 г. и март 2023 г. в сравнение със средното потребление на газ за същия период през предходните пет години – това надхвърля целта за намаляване от 15 %, определена в Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета (17). Нидерландия се насърчава да продължи да полага усилия за временно намаляване на търсенето на газ до 31 март 2024 г. съгласно Регламент (ЕС) 2023/706 на Съвета (18).

| (35) | Поради отрицателните последици от прекомерните отлагания на азот в природни зони в резултат главно от интензивния селскостопански сектор на Нидерландия издаването на разрешения за определени обекти, отделящи азот, по-специално строителни обекти, понастоящем е блокирано. Правителството на Нидерландия предприема действия за намаляване на отлаганията на азот, по-конкретно чрез интегрирани регионални програми на равнището на провинциите. Необходима е допълнителна подкрепа, за да се увеличи устойчивостта на селското стопанство, като същевременно се осигури конкурентоспособност, например подкрепа за намаляване на броя на селскостопанските животни, за ускоряване на прехода към кръгово и органично земеделие и за увеличаване на цифровизацията и иновациите. |
| --- | --- |

(35)

Поради отрицателните последици от прекомерните отлагания на азот в природни зони в резултат главно от интензивния селскостопански сектор на Нидерландия издаването на разрешения за определени обекти, отделящи азот, по-специално строителни обекти, понастоящем е блокирано. Правителството на Нидерландия предприема действия за намаляване на отлаганията на азот, по-конкретно чрез интегрирани регионални програми на равнището на провинциите. Необходима е допълнителна подкрепа, за да се увеличи устойчивостта на селското стопанство, като същевременно се осигури конкурентоспособност, например подкрепа за намаляване на броя на селскостопанските животни, за ускоряване на прехода към кръгово и органично земеделие и за увеличаване на цифровизацията и иновациите.

| (36) | Недостигът на работна ръка и умения в сектори и професии, които са от ключово значение за екологичния преход, включително производството, внедряването и поддръжката на технологии с нулеви нетни емисии, създава пречки пред прехода към икономика с нулеви нетни емисии. Висококачествените системи за образование и обучение, които отговарят на променящите се нужди на пазара на труда, и целенасочените мерки за повишаване на квалификацията и за преквалификация са от ключово значение за намаляване на недостига на умения и насърчаване на приобщаването и пренасочването на работната сила. За да се отключи неоползотвореното предлагане на работна ръка, тези мерки трябва да бъдат достъпни, по-специално за физическите лица и в секторите и регионите, които са най-силно засегнати от екологичния преход. През 2022 г. в Нидерландия беше докладван недостиг на работна ръка за 108 професии, в които се изискват специфични умения или знания за екологичния преход, в това число специалисти в областта на опазването на околната среда, работници, монтиращи изолация, и строителни техници. |
| --- | --- |

(36)

Недостигът на работна ръка и умения в сектори и професии, които са от ключово значение за екологичния преход, включително производството, внедряването и поддръжката на технологии с нулеви нетни емисии, създава пречки пред прехода към икономика с нулеви нетни емисии. Висококачествените системи за образование и обучение, които отговарят на променящите се нужди на пазара на труда, и целенасочените мерки за повишаване на квалификацията и за преквалификация са от ключово значение за намаляване на недостига на умения и насърчаване на приобщаването и пренасочването на работната сила. За да се отключи неоползотвореното предлагане на работна ръка, тези мерки трябва да бъдат достъпни, по-специално за физическите лица и в секторите и регионите, които са най-силно засегнати от екологичния преход. През 2022 г. в Нидерландия беше докладван недостиг на работна ръка за 108 професии, в които се изискват специфични умения или знания за екологичния преход, в това число специалисти в областта на опазването на околната среда, работници, монтиращи изолация, и строителни техници.

| (37) | В светлината на оценката на Комисията Съветът разгледа програмата за стабилност за 2023 г., като становището му (19) е изразено в препоръка 1. |
| --- | --- |

(37)

В светлината на оценката на Комисията Съветът разгледа програмата за стабилност за 2023 г., като становището му (19) е изразено в препоръка 1.

| (38) | С оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките на държавите членки от еврозоната и колективния им принос за функционирането на Икономическия и паричен съюз, Съветът препоръча на държавите членки от еврозоната да предприемат действия, включително чрез своите планове за възстановяване и устойчивост, за i) запазване на устойчивостта на обслужването на дълга и въздържане от широка подкрепа за съвкупното търсене през 2023 г., по-добро насочване на фискалните мерки, предприети за смекчаване на въздействието на високите цени на енергията, и обмисляне на подходящи начини за прекратяване на подкрепата при намаляване на натиска върху цените на енергията; ii) поддържане на високо равнище на публичните инвестиции и насърчаване на частните инвестиции в подкрепа на екологичния и цифровия преход; iii) подкрепа за промените в заплащането, които смекчават загубата на покупателна способност, като същевременно се ограничават вторичните ефекти върху инфлацията, допълнително подобряване на активните политики по заетостта и преодоляване на недостига на умения; iv) подобряване на бизнес средата и гарантиране, че енергийната подкрепа за дружествата е икономически ефективна, временна, насочена към жизнеспособни предприятия и запазва стимулите за екологичния преход; и v) запазване на макрофинансовата стабилност и наблюдение на рисковете, като същевременно продължава работата по завършването на банковия съюз. За Нидерландия препоръки 1, 2, 3 и 4 допринасят за изпълнението на първата, втората, третата, четвъртата и петата препоръка, изложени в Препоръката от 2023 г. относно еврозоната. |
| --- | --- |

(38)

С оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките на държавите членки от еврозоната и колективния им принос за функционирането на Икономическия и паричен съюз, Съветът препоръча на държавите членки от еврозоната да предприемат действия, включително чрез своите планове за възстановяване и устойчивост, за i) запазване на устойчивостта на обслужването на дълга и въздържане от широка подкрепа за съвкупното търсене през 2023 г., по-добро насочване на фискалните мерки, предприети за смекчаване на въздействието на високите цени на енергията, и обмисляне на подходящи начини за прекратяване на подкрепата при намаляване на натиска върху цените на енергията; ii) поддържане на високо равнище на публичните инвестиции и насърчаване на частните инвестиции в подкрепа на екологичния и цифровия преход; iii) подкрепа за промените в заплащането, които смекчават загубата на покупателна способност, като същевременно се ограничават вторичните ефекти върху инфлацията, допълнително подобряване на активните политики по заетостта и преодоляване на недостига на умения; iv) подобряване на бизнес средата и гарантиране, че енергийната подкрепа за дружествата е икономически ефективна, временна, насочена към жизнеспособни предприятия и запазва стимулите за екологичния преход; и v) запазване на макрофинансовата стабилност и наблюдение на рисковете, като същевременно продължава работата по завършването на банковия съюз. За Нидерландия препоръки 1, 2, 3 и 4 допринасят за изпълнението на първата, втората, третата, четвъртата и петата препоръка, изложени в Препоръката от 2023 г. относно еврозоната.

| (39) | В светлината на задълбочения преглед, направен от Комисията, и неговата оценка Съветът разгледа националната програма за реформи за 2023 г. и програмата за стабилност за 2023 г. Неговите препоръки съгласно член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са отразени в препоръка 1. Политиките, посочени в препоръка 1, помагат за справяне с уязвимостите, свързани с високия частен дълг, и с уязвимостите, свързани с големия излишък по текущата сметка. Препоръки 2 и 4 допринасят за изпълнението на препоръка 1, доколкото става въпрос за по-високи инвестиции. Препоръка 1 допринася както за преодоляването на дисбалансите, така и за изпълнението на препоръката, изложена в Препоръката от 2023 г. относно еврозоната, в съответствие със съображение 38, |
| --- | --- |

(39)

В светлината на задълбочения преглед, направен от Комисията, и неговата оценка Съветът разгледа националната програма за реформи за 2023 г. и програмата за стабилност за 2023 г. Неговите препоръки съгласно член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са отразени в препоръка 1. Политиките, посочени в препоръка 1, помагат за справяне с уязвимостите, свързани с високия частен дълг, и с уязвимостите, свързани с големия излишък по текущата сметка. Препоръки 2 и 4 допринасят за изпълнението на препоръка 1, доколкото става въпрос за по-високи инвестиции. Препоръка 1 допринася както за преодоляването на дисбалансите, така и за изпълнението на препоръката, изложена в Препоръката от 2023 г. относно еврозоната, в съответствие със съображение 38,

ПРЕПОРЪЧВА на Нидерландия да предприеме следните действия през 2023 г. и 2024 г.:

1.

Да осигури разумна фискална политика, по-специално като ограничи номиналното увеличение на финансираните на национално равнище нетни първични разходи през 2024 г. до не повече от 3,5 % (20).

Да запази финансираните на национално равнище публични инвестиции и да гарантира, че безвъзмездните средства по Механизма и другите фондове на Съюза се усвояват ефективно, по-специално с цел насърчаване на екологичния и цифровия преход.

За периода след 2024 г. – да продължи да следва средносрочна фискална стратегия за постепенна и устойчива консолидация, съчетана с инвестиции и реформи, водещи до по-висок устойчив растеж, с цел постигане на разумна средносрочна фискална позиция.

Да намали преференциалното данъчно третиране на дълга на домакинствата и изкривяванията на пазара на жилища. Да подкрепи наличността и финансовата достъпност на жилищата на пазара за отдаване на частни жилища под наем. Да премахне пречките, които ограничават инвестициите, включително в жилищно строителство.

2.

Да продължи стабилното изпълнение на своя план за възстановяване и устойчивост и да завърши бързо главата за REPowerEU с цел бързо започване на изпълнението ѝ. Да пристъпи към бързо изпълнение на програмите по линия на политиката на сближаване при тясно взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост.

3.

Да намали стимулите за използване на гъвкави или временни договори. Като се вземат предвид специфичните за секторите потребности, да обърне внимание на структурния недостиг на работна ръка и умения, включително като се оползотвори използваният в недостатъчна степен трудов потенциал и като се увеличат възможностите за повишаване на квалификацията и за преквалификация, по-специално за лицата, които са в периферията на пазара на труда, и за неактивните лица.

4.

Да намали зависимостта от изкопаеми горива, като ускори внедряването на възобновяеми енергийни източници, подобри рамковите условия, за да стимулира инвестициите в разширяване на електропреносните и електроразпределителните мрежи, както и да разшири и ускори мерките за енергийна ефективност, за да се намали потреблението на енергия, по-специално в застроената среда. Да подпомогне прехода към устойчиво земеделие. Да увеличи усилията на политиката, насочени към предоставянето и придобиването на уменията и компетентностите, необходими за екологичния преход.

Съставено в Брюксел на 14 юли 2023 година.

За Съвета

Председател

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

2

(3)  Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета от 12 февруари 2021 г. за създаване на Механизъм за възстановяване и устойчивост (ОВ L 57, 18.2.2021 г., стр. 17).

3

(4)  Препоръка на Съвета от 16 май 2023 г. относно икономическата политика на еврозоната (ОВ C 180, 23.5.2023 г., стр. 1).

4

(5)  Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета от 27 февруари 2023 г. за изменение на Регламент (ЕС) 2021/241 във връзка с главите за REPowerEU в плановете за възстановяване и устойчивост и за изменение на регламенти (ЕС) No 1303/2013, (ЕС) 2021/1060 и (ЕС) 2021/1755 и Директива 2003/87/ЕО (ОВ L 63, 28.2.2023 г., стр. 1).

5

(6)  ST 12275/22 INIT; ST 12275/22 ADD 1.

6

(7)  Регламент (ЕС) 2022/1854 на Съвета от 6 октомври 2022 г. относно спешна намеса за справяне с високите цени на енергията (ОВ L 261 I, 7.10.2022 г., стр. 1).

7

(8)  Препоръка на Съвета от 18 юни 2021 г., съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност за 2021 г. на Нидерландия (ОВ C 304, 29.7.2021 г., стр. 88).

8

(9)  Фискалната позиция се измерва с промяната в първичните разходи (без дискреционните мерки по отношение на приходите), като се изключват временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, но се включват разходите, финансирани с безвъзмездна подкрепа (безвъзмездни средства) по Механизма и с други фондове на Съюза – спрямо средносрочния потенциален растеж. За повече подробности вж. каре 1 във фискалните статистически таблици.

9

(10)  Другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, осигуриха експанзионистичен принос от 0,2 процентни пункта от БВП.

10

(11)  Тази стойност представлява равнището на годишните бюджетни разходи за тези мерки, включително текущите приходи и разходи, както и когато е уместно – мерките за капиталови разходи.

11

(12)  Препоръка на Съвета от 12 юли 2022 г. относно националната програма за реформи на Нидерландия за 2022 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Нидерландия за 2022 г. (ОВ С 334, 1.9.2022 г., стр. 154).

12

(13)  Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. средносрочният (среден за 10 години) потенциален растеж на производството на Нидерландия, който се използва за измерване на фискалната позиция, се оценява на 7,9 % в номинално изражение.

13

(14)  Очаква се другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, да осигурят експанзионистичен принос от ‒ 0,2 процентни пункта от БВП.

14

(15)  Член 5 от Регламент (ЕО) No 1466/97 също така изисква корекция от над 0,5 % от БВП за държавите членки с държавен дълг, надвишаващ 60 % от БВП, или с по-ясно изразени рискове за устойчивостта на обслужването на дълга.

15

(16)  Нетните първични разходи се определят като разходите, финансирани на национално равнище, след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите и като се изключат разходите за лихви и разходите за циклична безработица.

16

(17)  Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета от 5 август 2022 г. относно координирани мерки за намаляване на търсенето на газ (ОВ L 206, 8.8.2022 г., стр. 1).

17

(18)  Регламент (ЕС) 2023/706 на Съвета от 30 март 2023 г. за изменение на Регламент (ЕС) 2022/1369 във връзка с продължаване на периода на намаляване на търсенето във връзка с мерките за намаляване на търсенето на газ, и за засилване на докладването и наблюдението на тяхното прилагане (ОВ L 93, 31.3.2023 г., стр. 1).

18

(19)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

19

(20)  Което се очаква да съответства на годишно подобрение на структурното бюджетно салдо от поне 0,3 % от БВП за 2024 г., както е посочено в съображение 24.

20

---

| 1.9.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 312/186 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 312/186

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 14 юли 2023 година

относно националната програма за реформи на Австрия за 2023 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Австрия за 2023 г.

(2023/C 312/20)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета (2), с който бе създаден Механизмът за възстановяване и устойчивост („Механизмът“), влезе в сила на 19 февруари 2021 г. По Механизма се предоставя финансова подкрепа на държавите членки за осъществяването на реформи и инвестиции, водещи до фискален стимул, финансиран от Съюза. В съответствие с приоритетите на европейския семестър Механизмът допринася за икономическото и приобщаващото възстановяване и за осъществяването на устойчиви и стимулиращи растежа реформи и инвестиции, по-специално реформи и инвестиции за насърчаване на екологичния и цифровия преход и за укрепване на устойчивостта на икономиките на държавите членки. Механизмът също така спомага за укрепването на публичните финанси и стимулира растежа и създаването на работни места в средносрочен и дългосрочен план, подобрява териториалното сближаване в рамките на Съюза и подкрепя непрекъснатото прилагане на Европейския стълб на социалните права. Максималното финансово участие за държава членка в рамките на Механизма беше актуализирано на 30 юни 2022 г. в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕС) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета (2), с който бе създаден Механизмът за възстановяване и устойчивост („Механизмът“), влезе в сила на 19 февруари 2021 г. По Механизма се предоставя финансова подкрепа на държавите членки за осъществяването на реформи и инвестиции, водещи до фискален стимул, финансиран от Съюза. В съответствие с приоритетите на европейския семестър Механизмът допринася за икономическото и приобщаващото възстановяване и за осъществяването на устойчиви и стимулиращи растежа реформи и инвестиции, по-специално реформи и инвестиции за насърчаване на екологичния и цифровия преход и за укрепване на устойчивостта на икономиките на държавите членки. Механизмът също така спомага за укрепването на публичните финанси и стимулира растежа и създаването на работни места в средносрочен и дългосрочен план, подобрява териториалното сближаване в рамките на Съюза и подкрепя непрекъснатото прилагане на Европейския стълб на социалните права. Максималното финансово участие за държава членка в рамките на Механизма беше актуализирано на 30 юни 2022 г. в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕС) 2021/241.

| (2) | На 22 ноември 2022 г. Комисията прие годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2023 г. На 23 март 2023 г. Европейският съвет одобри приоритетите на годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., които са съсредоточени около четирите измерения на конкурентоспособната устойчивост. На 22 ноември 2022 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие и доклада за механизма за предупреждение за 2023 г., в който не посочи Австрия като една от държавите членки, които може да бъдат засегнати или за които може да съществува риск да бъдат засегнати от дисбаланси. Поради това няма да е необходим задълбочен преглед. На същата дата Комисията прие и становище относно проекта на бюджетен план за 2023 г. на Австрия. Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната и предложение за съвместния доклад за заетостта за 2023 г., в който се анализира прилагането на насоките за заетостта и принципите на Европейския стълб на социалните права. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната (3) („Препоръка от 2023 г. относно еврозоната“) на 16 май 2023 г. и съвместния доклад за заетостта на 13 март 2023 г. |
| --- | --- |

(2)

На 22 ноември 2022 г. Комисията прие годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2023 г. На 23 март 2023 г. Европейският съвет одобри приоритетите на годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., които са съсредоточени около четирите измерения на конкурентоспособната устойчивост. На 22 ноември 2022 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие и доклада за механизма за предупреждение за 2023 г., в който не посочи Австрия като една от държавите членки, които може да бъдат засегнати или за които може да съществува риск да бъдат засегнати от дисбаланси. Поради това няма да е необходим задълбочен преглед. На същата дата Комисията прие и становище относно проекта на бюджетен план за 2023 г. на Австрия. Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната и предложение за съвместния доклад за заетостта за 2023 г., в който се анализира прилагането на насоките за заетостта и принципите на Европейския стълб на социалните права. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната (3) („Препоръка от 2023 г. относно еврозоната“) на 16 май 2023 г. и съвместния доклад за заетостта на 13 март 2023 г.

| (3) | Въпреки че икономиките на Съюза показват забележителна устойчивост, геополитическият контекст продължава да оказва отрицателно въздействие. Като застава твърдо зад Украйна, Съюзът насочва своята програма за икономическа и социална политика към намаляване на отрицателното въздействие от енергийните сътресения върху уязвимите домакинства и предприятия в краткосрочен план и към запазване на усилията за осъществяване на екологичния и цифровия преход, подкрепа за устойчив и приобщаващ растеж, запазване на макроикономическата стабилност и повишаване на устойчивостта в средносрочен план. Той също така поставя особен акцент върху повишаването на конкурентоспособността и производителността на Съюза. |
| --- | --- |

(3)

Въпреки че икономиките на Съюза показват забележителна устойчивост, геополитическият контекст продължава да оказва отрицателно въздействие. Като застава твърдо зад Украйна, Съюзът насочва своята програма за икономическа и социална политика към намаляване на отрицателното въздействие от енергийните сътресения върху уязвимите домакинства и предприятия в краткосрочен план и към запазване на усилията за осъществяване на екологичния и цифровия преход, подкрепа за устойчив и приобщаващ растеж, запазване на макроикономическата стабилност и повишаване на устойчивостта в средносрочен план. Той също така поставя особен акцент върху повишаването на конкурентоспособността и производителността на Съюза.

| (4) | На 1 февруари 2023 г. Комисията публикува съобщение, озаглавено „Промишлен план на Зеления пакт за ерата на нулеви нетни емисии“ („промишлен план на Зеления пакт“). Целта на промишления план на Зеления пакт е засилване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии и подпомагане на бързия преход към неутралност по отношение на климата. Планът допълва текущите усилия в рамките на Европейския зелен пакт и REPowerEU. Той има за цел и да се осигури по-благоприятна среда за увеличаване на производствения капацитет на Съюза за технологиите и продуктите с нулеви нетни емисии, необходими за постигане на амбициозните цели на Съюза в областта на климата, и да се гарантира достъп до съответните суровини от критично значение, включително чрез диверсифициране на източниците, правилно използване на геоложките ресурси в държавите членки и максимално увеличаване на рециклирането на суровини. Промишленият план на Зеления пакт се основава на четири стълба: предвидима и опростена регулаторна среда, по-бърз достъп до финансиране, повишаване на уменията и отворена търговия за устойчиви вериги на доставки. На 16 март 2023 г. Комисията публикува ново съобщение, озаглавено „Дългосрочна конкурентоспособност на ЕС: перспективи след 2030 г.“, структурирано около девет взаимно подсилващи се движещи сили с цел да се работи за стимулираща растежа регулаторна рамка. В него се определят приоритети на политиката, насочени към активно осигуряване на структурни подобрения, добре насочени инвестиции и регулаторни мерки за дългосрочната конкурентоспособност на Съюза и неговите държави членки. Препоръките по-долу спомагат за изпълнението на тези приоритети. |
| --- | --- |

(4)

На 1 февруари 2023 г. Комисията публикува съобщение, озаглавено „Промишлен план на Зеления пакт за ерата на нулеви нетни емисии“ („промишлен план на Зеления пакт“). Целта на промишления план на Зеления пакт е засилване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии и подпомагане на бързия преход към неутралност по отношение на климата. Планът допълва текущите усилия в рамките на Европейския зелен пакт и REPowerEU. Той има за цел и да се осигури по-благоприятна среда за увеличаване на производствения капацитет на Съюза за технологиите и продуктите с нулеви нетни емисии, необходими за постигане на амбициозните цели на Съюза в областта на климата, и да се гарантира достъп до съответните суровини от критично значение, включително чрез диверсифициране на източниците, правилно използване на геоложките ресурси в държавите членки и максимално увеличаване на рециклирането на суровини. Промишленият план на Зеления пакт се основава на четири стълба: предвидима и опростена регулаторна среда, по-бърз достъп до финансиране, повишаване на уменията и отворена търговия за устойчиви вериги на доставки. На 16 март 2023 г. Комисията публикува ново съобщение, озаглавено „Дългосрочна конкурентоспособност на ЕС: перспективи след 2030 г.“, структурирано около девет взаимно подсилващи се движещи сили с цел да се работи за стимулираща растежа регулаторна рамка. В него се определят приоритети на политиката, насочени към активно осигуряване на структурни подобрения, добре насочени инвестиции и регулаторни мерки за дългосрочната конкурентоспособност на Съюза и неговите държави членки. Препоръките по-долу спомагат за изпълнението на тези приоритети.

| (5) | През 2023 г. европейският семестър за координация на икономическите политики продължава да се развива в съответствие с прилагането на Механизма. Пълното изпълнение на плановете за възстановяване и устойчивост продължава да е от съществено значение за изпълнението на приоритетите на политиката в рамките на европейския семестър, тъй като плановете обхващат всички или значителна част от съответните специфични за всяка държава препоръки, отправени през последните години. Специфичните за всяка държава препоръки за 2019 г., 2020 г. и 2022 г. продължават да бъдат еднакво актуални за плановете за възстановяване и устойчивост, преразгледани, актуализирани или изменени в съответствие с членове 14, 18 и 21 от Регламент (ЕС) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

През 2023 г. европейският семестър за координация на икономическите политики продължава да се развива в съответствие с прилагането на Механизма. Пълното изпълнение на плановете за възстановяване и устойчивост продължава да е от съществено значение за изпълнението на приоритетите на политиката в рамките на европейския семестър, тъй като плановете обхващат всички или значителна част от съответните специфични за всяка държава препоръки, отправени през последните години. Специфичните за всяка държава препоръки за 2019 г., 2020 г. и 2022 г. продължават да бъдат еднакво актуални за плановете за възстановяване и устойчивост, преразгледани, актуализирани или изменени в съответствие с членове 14, 18 и 21 от Регламент (ЕС) 2021/241.

| (6) | Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета (4) („Регламентът REPowerEU“), приет на 27 февруари 2023 г., има за цел бързото премахване на зависимостта на Съюза от вноса на руски изкопаеми горива. Това ще допринесе за енергийната сигурност и диверсификацията на енергийните доставки на Съюза, като същевременно ще увеличи използването на възобновяеми енергийни източници, капацитета за съхранение на енергия и енергийната ефективност. Регламентът REPowerEU дава възможност на държавите членки да добавят нова глава за REPowerEU към своите национални планове за възстановяване и устойчивост, за да финансират ключови реформи и инвестиции, които ще спомогнат за постигането на целите на REPowerEU. Тези реформи и инвестиции също така ще спомогнат за повишаване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии, както е посочено в промишления план на Зеления пакт, и за изпълнение на свързаните с енергетиката специфични за всяка държава препоръки, отправени към държавите членки през 2022 г. и когато е приложимо, през 2023 г. С Регламента REPowerEU се въвежда нова категория безвъзмездна финансова подкрепа, която се предоставя на държавите членки за финансиране на нови свързани с енергетиката реформи и инвестиции в рамките на техните планове за възстановяване и устойчивост. |
| --- | --- |

(6)

Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета (4) („Регламентът REPowerEU“), приет на 27 февруари 2023 г., има за цел бързото премахване на зависимостта на Съюза от вноса на руски изкопаеми горива. Това ще допринесе за енергийната сигурност и диверсификацията на енергийните доставки на Съюза, като същевременно ще увеличи използването на възобновяеми енергийни източници, капацитета за съхранение на енергия и енергийната ефективност. Регламентът REPowerEU дава възможност на държавите членки да добавят нова глава за REPowerEU към своите национални планове за възстановяване и устойчивост, за да финансират ключови реформи и инвестиции, които ще спомогнат за постигането на целите на REPowerEU. Тези реформи и инвестиции също така ще спомогнат за повишаване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии, както е посочено в промишления план на Зеления пакт, и за изпълнение на свързаните с енергетиката специфични за всяка държава препоръки, отправени към държавите членки през 2022 г. и когато е приложимо, през 2023 г. С Регламента REPowerEU се въвежда нова категория безвъзмездна финансова подкрепа, която се предоставя на държавите членки за финансиране на нови свързани с енергетиката реформи и инвестиции в рамките на техните планове за възстановяване и устойчивост.

| (7) | На 8 март 2023 г. Комисията прие съобщение, в което се предоставят насоки за фискалната политика за 2024 г. („съобщението от 8 март 2023 г.“). То има за цел да подпомогне изготвянето на програмите за стабилност и конвергенция на държавите членки и по този начин да се засили координацията на политиките. Комисията припомни, че общата клауза за дерогация от Пакта за стабилност и растеж ще бъде дезактивирана в края на 2023 г. Тя призова за фискални политики през периода 2023—2024 г., които осигуряват средносрочна устойчивост на обслужването на дълга и повишават потенциалния растеж по устойчив начин, и прикани държавите членки да определят в своите програми за стабилност и конвергенция за 2023 г. начина, по който фискалните им планове ще осигурят спазването на референтната стойност по Договора от 3 % от брутния вътрешен продукт (БВП), както и реалистичното и непрекъснато намаляване на дълга или запазването на благоразумно равнище на дълга в средносрочен план. Комисията прикани държавите членки също така постепенно да премахнат националните фискални мерки, въведени за защита на домакинствата и предприятията от енергийния ценови шок, като се започне с тези с най-слаба насоченост. Тя посочи, че ако мерките за подкрепа трябва да бъдат удължени поради подновен натиск върху цените на енергията, държавите членки следва да насочат по-добре тези мерки към уязвимите домакинства и предприятия. Комисията заяви, че фискалните препоръки ще бъдат количествено определени и диференцирани и формулирани въз основа на нетните първични разходи, както се предлага в нейното съобщение от 9 ноември 2022 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС. Комисията препоръча всички държави членки да продължат да защитават инвестициите, финансирани на национално равнище, и да гарантират ефективното използване на средствата по линия на Механизма и други фондове на Съюза, по-специално с оглед на екологичния и цифровия преход и целите по отношение на устойчивостта. Комисията посочи, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. в съответствие с действащите правни разпоредби. |
| --- | --- |

(7)

На 8 март 2023 г. Комисията прие съобщение, в което се предоставят насоки за фискалната политика за 2024 г. („съобщението от 8 март 2023 г.“). То има за цел да подпомогне изготвянето на програмите за стабилност и конвергенция на държавите членки и по този начин да се засили координацията на политиките. Комисията припомни, че общата клауза за дерогация от Пакта за стабилност и растеж ще бъде дезактивирана в края на 2023 г. Тя призова за фискални политики през периода 2023—2024 г., които осигуряват средносрочна устойчивост на обслужването на дълга и повишават потенциалния растеж по устойчив начин, и прикани държавите членки да определят в своите програми за стабилност и конвергенция за 2023 г. начина, по който фискалните им планове ще осигурят спазването на референтната стойност по Договора от 3 % от брутния вътрешен продукт (БВП), както и реалистичното и непрекъснато намаляване на дълга или запазването на благоразумно равнище на дълга в средносрочен план. Комисията прикани държавите членки също така постепенно да премахнат националните фискални мерки, въведени за защита на домакинствата и предприятията от енергийния ценови шок, като се започне с тези с най-слаба насоченост. Тя посочи, че ако мерките за подкрепа трябва да бъдат удължени поради подновен натиск върху цените на енергията, държавите членки следва да насочат по-добре тези мерки към уязвимите домакинства и предприятия. Комисията заяви, че фискалните препоръки ще бъдат количествено определени и диференцирани и формулирани въз основа на нетните първични разходи, както се предлага в нейното съобщение от 9 ноември 2022 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС. Комисията препоръча всички държави членки да продължат да защитават инвестициите, финансирани на национално равнище, и да гарантират ефективното използване на средствата по линия на Механизма и други фондове на Съюза, по-специално с оглед на екологичния и цифровия преход и целите по отношение на устойчивостта. Комисията посочи, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. в съответствие с действащите правни разпоредби.

| (8) | На 26 април 2023 г. Комисията представи законодателни предложения за извършване на цялостна реформа на правилата на Съюза за икономическо управление. Основната цел на предложенията е да се засили устойчивостта на обслужването на публичния дълг и да се насърчи устойчивият и приобщаващ растеж във всички държави членки чрез реформи и инвестиции. Предложенията на Комисията са насочени към подобряване на националната ангажираност, опростяване на рамката и преминаване към по-голям средносрочен фокус в съчетание с ефективно и по-последователно правоприлагане. Съгласно заключенията на Съвета от 14 март 2023 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС целта е законодателната работа да приключи през 2023 г. |
| --- | --- |

(8)

На 26 април 2023 г. Комисията представи законодателни предложения за извършване на цялостна реформа на правилата на Съюза за икономическо управление. Основната цел на предложенията е да се засили устойчивостта на обслужването на публичния дълг и да се насърчи устойчивият и приобщаващ растеж във всички държави членки чрез реформи и инвестиции. Предложенията на Комисията са насочени към подобряване на националната ангажираност, опростяване на рамката и преминаване към по-голям средносрочен фокус в съчетание с ефективно и по-последователно правоприлагане. Съгласно заключенията на Съвета от 14 март 2023 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС целта е законодателната работа да приключи през 2023 г.

| (9) | На 30 април 2021 г. Австрия представи на Комисията своя национален план за възстановяване и устойчивост в съответствие с член 18, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2021/241. Съгласно член 19 от Регламент (ЕС) 2021/241 Комисията оцени целесъобразността, ефективността, ефикасността и съгласуваността на плана за възстановяване и устойчивост в съответствие с насоките за оценка, съдържащи се в приложение V към посочения регламент. На 13 юли 2021 г. Съветът прие своето решение за изпълнение за одобряване на оценката на плана за възстановяване и устойчивост на Австрия (5). Отпускането на траншовете зависи от приемането на решение на Комисията в съответствие с член 24, параграф 5 от Регламент (ЕС) 2021/241, в което се посочва, че Австрия е изпълнила задоволително съответните ключови етапи и цели, определени в решението за изпълнение на Съвета. Задоволителното изпълнение предполага, че постигането на предходните ключови етапи и цели е запазено. |
| --- | --- |

(9)

На 30 април 2021 г. Австрия представи на Комисията своя национален план за възстановяване и устойчивост в съответствие с член 18, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2021/241. Съгласно член 19 от Регламент (ЕС) 2021/241 Комисията оцени целесъобразността, ефективността, ефикасността и съгласуваността на плана за възстановяване и устойчивост в съответствие с насоките за оценка, съдържащи се в приложение V към посочения регламент. На 13 юли 2021 г. Съветът прие своето решение за изпълнение за одобряване на оценката на плана за възстановяване и устойчивост на Австрия (5). Отпускането на траншовете зависи от приемането на решение на Комисията в съответствие с член 24, параграф 5 от Регламент (ЕС) 2021/241, в което се посочва, че Австрия е изпълнила задоволително съответните ключови етапи и цели, определени в решението за изпълнение на Съвета. Задоволителното изпълнение предполага, че постигането на предходните ключови етапи и цели е запазено.

| (10) | На 26 април 2023 г. Австрия представи своята национална програма за реформи за 2023 г. и своята програма за стабилност за 2023 г. в съответствие с член 4, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1466/97. Двете програми бяха оценени заедно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В съответствие с член 27 от Регламент (ЕС) 2021/241 националната програма за реформи за 2023 г. отразява също шестмесечното докладване на Австрия относно напредъка, постигнат при изпълнението на нейния план за възстановяване и устойчивост. |
| --- | --- |

(10)

На 26 април 2023 г. Австрия представи своята национална програма за реформи за 2023 г. и своята програма за стабилност за 2023 г. в съответствие с член 4, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1466/97. Двете програми бяха оценени заедно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В съответствие с член 27 от Регламент (ЕС) 2021/241 националната програма за реформи за 2023 г. отразява също шестмесечното докладване на Австрия относно напредъка, постигнат при изпълнението на нейния план за възстановяване и устойчивост.

| (11) | На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклада за Австрия за 2023 г. В него беше оценен напредъкът на Австрия в изпълнението на съответните специфични за държавата препоръки, приети от Съвета в периода 2019—2022 г., и беше направен преглед на изпълнението от страна на Австрия на плана за възстановяване и устойчивост. Въз основа на този анализ в доклада за държавата бяха посочени пропуски по отношение на предизвикателствата, които не са разгледани или са само частично разгледани в плана за възстановяване и устойчивост, както и по отношение на новите и нововъзникващите предизвикателства. В него бяха оценени също напредъкът на Австрия при прилагането на Европейския стълб на социалните права и постигането на водещите цели на Съюза в областта на заетостта, уменията и намаляването на бедността, както и напредъкът в постигането на целите на Обединените нации за устойчиво развитие. |
| --- | --- |

(11)

На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклада за Австрия за 2023 г. В него беше оценен напредъкът на Австрия в изпълнението на съответните специфични за държавата препоръки, приети от Съвета в периода 2019—2022 г., и беше направен преглед на изпълнението от страна на Австрия на плана за възстановяване и устойчивост. Въз основа на този анализ в доклада за държавата бяха посочени пропуски по отношение на предизвикателствата, които не са разгледани или са само частично разгледани в плана за възстановяване и устойчивост, както и по отношение на новите и нововъзникващите предизвикателства. В него бяха оценени също напредъкът на Австрия при прилагането на Европейския стълб на социалните права и постигането на водещите цели на Съюза в областта на заетостта, уменията и намаляването на бедността, както и напредъкът в постигането на целите на Обединените нации за устойчиво развитие.

| (12) | В съответствие с данни, потвърдени от Евростат, дефицитът по консолидирания държавен бюджет на Австрия е намалял от 5,8 % от БВП през 2021 г. до 3,2 % през 2022 г., а консолидираният държавен дълг е намалял от 82,3 % от БВП в края на 2021 г. до 78,4 % в края на 2022 г. На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклад, изготвен в съответствие с член 126, параграф 3 от Договора. В този доклад се разглежда състоянието на бюджета на Австрия, тъй като нейният дефицит по консолидирания държавен бюджет през 2022 г. надхвърли референтната стойност по Договора от 3% от БВП. В доклада се стига до заключението, че критерият за дефицита е изпълнен. В съответствие със съобщението си от 8 март 2023 г. през пролетта на 2023 г. Комисията не предложи откриване на нови процедури при прекомерен дефицит. Впоследствие Комисията заяви, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. Австрия следва да вземе това предвид при изпълнението на своя бюджет за 2023 г. и при изготвянето на своя проект за бюджетен план за 2024 г. |
| --- | --- |

(12)

В съответствие с данни, потвърдени от Евростат, дефицитът по консолидирания държавен бюджет на Австрия е намалял от 5,8 % от БВП през 2021 г. до 3,2 % през 2022 г., а консолидираният държавен дълг е намалял от 82,3 % от БВП в края на 2021 г. до 78,4 % в края на 2022 г. На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклад, изготвен в съответствие с член 126, параграф 3 от Договора. В този доклад се разглежда състоянието на бюджета на Австрия, тъй като нейният дефицит по консолидирания държавен бюджет през 2022 г. надхвърли референтната стойност по Договора от 3% от БВП. В доклада се стига до заключението, че критерият за дефицита е изпълнен. В съответствие със съобщението си от 8 март 2023 г. през пролетта на 2023 г. Комисията не предложи откриване на нови процедури при прекомерен дефицит. Впоследствие Комисията заяви, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. Австрия следва да вземе това предвид при изпълнението на своя бюджет за 2023 г. и при изготвянето на своя проект за бюджетен план за 2024 г.

| (13) | Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно от мерките на фискалната политика, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. През 2022 г. тези мерки на фискалната политика, водещи до намаляване на приходите, включваха отлагане на въвеждането на цена на въглеродните емисии, намаляване на налозите върху енергията и данъчни облекчения за пътуващите до работното си място, докато мерките на фискалната политика, водещи до увеличаване на разходите, включваха субсидии за енергийни разходи за дружествата, еднократни трансфери към домакинствата и преки плащания на пенсионери. Разходите за тези мерки бяха частично компенсирани с нови данъци върху извънредните печалби на производителите и доставчиците на енергия. Комисията оценява нетните бюджетни разходи за тези мерки на 1,5 % от БВП през 2022 г. Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно и от бюджетните разходи за предоставянето на временна закрила на разселените лица от Украйна, които се оценяват на 0,2% от БВП през 2022 г. В същото време прогнозните разходи за временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, намаляха до 0,8 % от БВП през 2022 г. спрямо 4,3 % през 2021 г. |
| --- | --- |

(13)

Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно от мерките на фискалната политика, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. През 2022 г. тези мерки на фискалната политика, водещи до намаляване на приходите, включваха отлагане на въвеждането на цена на въглеродните емисии, намаляване на налозите върху енергията и данъчни облекчения за пътуващите до работното си място, докато мерките на фискалната политика, водещи до увеличаване на разходите, включваха субсидии за енергийни разходи за дружествата, еднократни трансфери към домакинствата и преки плащания на пенсионери. Разходите за тези мерки бяха частично компенсирани с нови данъци върху извънредните печалби на производителите и доставчиците на енергия. Комисията оценява нетните бюджетни разходи за тези мерки на 1,5 % от БВП през 2022 г. Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно и от бюджетните разходи за предоставянето на временна закрила на разселените лица от Украйна, които се оценяват на 0,2% от БВП през 2022 г. В същото време прогнозните разходи за временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, намаляха до 0,8 % от БВП през 2022 г. спрямо 4,3 % през 2021 г.

| (14) | На 18 юни 2021 г. Съветът препоръча през 2022 г. Австрия (6) да поддържа подкрепяща фискална позиция, включително от импулса, осигурен от Механизма, и да запази инвестициите, финансирани на национално равнище. |
| --- | --- |

(14)

На 18 юни 2021 г. Съветът препоръча през 2022 г. Австрия (6) да поддържа подкрепяща фискална позиция, включително от импулса, осигурен от Механизма, и да запази инвестициите, финансирани на национално равнище.

| (15) | Според оценките на Комисията фискалната позиция (7) през 2022 г. е била подкрепяща — с равнище от ‒ 2,8 % от БВП, както бе препоръчано от Съвета. Отново в съответствие с препоръката на Съвета Австрия продължи да подпомага възстановяването с инвестиции, финансирани от Механизма. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, възлизаха на 0,2 % от БВП през 2022 г. (0,2 % от БВП през 2021 г.). Инвестициите, финансирани на национално равнище, са имали рестриктивен принос от 0,1 процентни пункта към фискалната позиция (8). Поради това Австрия не запази инвестициите, финансирани на национално равнище, което не е в съответствие с препоръката на Съвета. Същевременно ръстът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (без новите мерки по отношение на приходите) доведе до експанзионистичен принос в размер на 1,8 процентни пункта към фискалната позиция. Този значителен експанзионистичен принос включваше допълнителното въздействие от мерките, предприети за намаляване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията (допълнителни нетни бюджетни разходи от 1,5 % от БВП), както и разходите за предоставяне на временна закрила на разселените лица от Украйна (0,2 % от БВП). Следователно Австрия е държала в достатъчна степен под контрол нарастването на текущите разходи, финансирани на национално равнище. |
| --- | --- |

(15)

Според оценките на Комисията фискалната позиция (7) през 2022 г. е била подкрепяща — с равнище от ‒ 2,8 % от БВП, както бе препоръчано от Съвета. Отново в съответствие с препоръката на Съвета Австрия продължи да подпомага възстановяването с инвестиции, финансирани от Механизма. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, възлизаха на 0,2 % от БВП през 2022 г. (0,2 % от БВП през 2021 г.). Инвестициите, финансирани на национално равнище, са имали рестриктивен принос от 0,1 процентни пункта към фискалната позиция (8). Поради това Австрия не запази инвестициите, финансирани на национално равнище, което не е в съответствие с препоръката на Съвета. Същевременно ръстът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (без новите мерки по отношение на приходите) доведе до експанзионистичен принос в размер на 1,8 процентни пункта към фискалната позиция. Този значителен експанзионистичен принос включваше допълнителното въздействие от мерките, предприети за намаляване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията (допълнителни нетни бюджетни разходи от 1,5 % от БВП), както и разходите за предоставяне на временна закрила на разселените лица от Украйна (0,2 % от БВП). Следователно Австрия е държала в достатъчна степен под контрол нарастването на текущите разходи, финансирани на национално равнище.

| (16) | Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в програмата за стабилност за 2023 г. е в съответствие с прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. Правителството предвижда реалният БВП да нарасне с 0,3 % през 2023 г. и с 1,8 % през 2024 г. За сравнение в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-силен растеж на реалния БВП от 0,4 % през 2023 г. и по-слаб темп на растеж на реалния БВП от 1,6 % през 2024 г., главно поради по-големия принос към растежа на частното потребление през 2023 г. и по-слабия принос на публичното потребление към растежа през 2024 г. |
| --- | --- |

(16)

Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в програмата за стабилност за 2023 г. е в съответствие с прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. Правителството предвижда реалният БВП да нарасне с 0,3 % през 2023 г. и с 1,8 % през 2024 г. За сравнение в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-силен растеж на реалния БВП от 0,4 % през 2023 г. и по-слаб темп на растеж на реалния БВП от 1,6 % през 2024 г., главно поради по-големия принос към растежа на частното потребление през 2023 г. и по-слабия принос на публичното потребление към растежа през 2024 г.

| (17) | В своята програма за стабилност за 2023 г. правителството очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да остане 3,2% от БВП през 2023 г. Според програмата за стабилност за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да намалее от 78,4 % в края на 2022 г. до 77,0 % в края на 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 2,4 % от БВП за 2023 г. Това е по-малко от дефицита, предвиден в програмата за стабилност за 2023 г., главно поради разликите в очакванията за бюджетното въздействие на някои мерки, свързани с енергетиката, особено по отношение на енергийните субсидии за дружествата. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-ниско съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 75,4 % в края на 2023 г. Разликата се дължи на разликата в очаквания бюджетен дефицит. |
| --- | --- |

(17)

В своята програма за стабилност за 2023 г. правителството очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да остане 3,2% от БВП през 2023 г. Според програмата за стабилност за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да намалее от 78,4 % в края на 2022 г. до 77,0 % в края на 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 2,4 % от БВП за 2023 г. Това е по-малко от дефицита, предвиден в програмата за стабилност за 2023 г., главно поради разликите в очакванията за бюджетното въздействие на някои мерки, свързани с енергетиката, особено по отношение на енергийните субсидии за дружествата. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-ниско съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 75,4 % в края на 2023 г. Разликата се дължи на разликата в очаквания бюджетен дефицит.

| (18) | Салдото по консолидирания държавен бюджет през 2023 г. се очаква да продължи да се влияе от мерките, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. Става въпрос за мерки, чийто срок на действие е удължен от 2022 г. (по-специално: пределна цена на електроенергията) и нови мерки, като например нова схема за субсидиране на енергийните разходи на дружествата. Разходите за тези мерки продължават да бъдат частично компенсирани от данъците върху извънредните печалби на доставчиците на енергия. Като се вземат предвид тези приходи, нетните бюджетни разходи за мерките за подкрепа в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. възлизат на 1,8 % от БВП през 2023 г. (9) Повечето мерки през 2023 г. не изглеждат насочени към най-уязвимите домакинства или предприятия и не запазват изцяло ценовия сигнал за намаляване на търсенето на енергия и повишаване на енергийната ефективност. В резултат на това в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. размерът на целевите мерки за подкрепа, който трябва да бъде взет предвид при оценката на спазването на препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. (10), се оценява на 0,4 % от БВП през 2023 г. (спрямо 0,2 % от БВП през 2022 г.). И накрая, салдото по консолидирания държавен бюджет за 2023 г. се очаква да се повлияе положително от постепенното премахване на временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, които са оценени на 0,8 % от БВП. |
| --- | --- |

(18)

Салдото по консолидирания държавен бюджет през 2023 г. се очаква да продължи да се влияе от мерките, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. Става въпрос за мерки, чийто срок на действие е удължен от 2022 г. (по-специално: пределна цена на електроенергията) и нови мерки, като например нова схема за субсидиране на енергийните разходи на дружествата. Разходите за тези мерки продължават да бъдат частично компенсирани от данъците върху извънредните печалби на доставчиците на енергия. Като се вземат предвид тези приходи, нетните бюджетни разходи за мерките за подкрепа в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. възлизат на 1,8 % от БВП през 2023 г. (9) Повечето мерки през 2023 г. не изглеждат насочени към най-уязвимите домакинства или предприятия и не запазват изцяло ценовия сигнал за намаляване на търсенето на енергия и повишаване на енергийната ефективност. В резултат на това в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. размерът на целевите мерки за подкрепа, който трябва да бъде взет предвид при оценката на спазването на препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. (10), се оценява на 0,4 % от БВП през 2023 г. (спрямо 0,2 % от БВП през 2022 г.). И накрая, салдото по консолидирания държавен бюджет за 2023 г. се очаква да се повлияе положително от постепенното премахване на временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, които са оценени на 0,8 % от БВП.

| (19) | В препоръката си от 12 юли 2022 г. Съветът препоръча Австрия да предприеме действия, за да гарантира, че през 2023 г. растежът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи е в съответствие с като цяло неутрална позиция на политиката (11), като се вземе предвид продължаващата временна и целенасочена подкрепа за най-уязвимите на покачването на цените на енергията домакинства и предприятия и за хората, бягащи от Украйна. Австрия следва да има готовност да адаптира текущите разходи към променящата се ситуация. На Австрия се препоръча също да увеличи публичните инвестиции за екологичния и цифровия преход, както и за енергийната сигурност, като се вземе предвид инициативата REPowerEU, включително чрез използване на Механизма и други фондове на Съюза. |
| --- | --- |

(19)

В препоръката си от 12 юли 2022 г. Съветът препоръча Австрия да предприеме действия, за да гарантира, че през 2023 г. растежът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи е в съответствие с като цяло неутрална позиция на политиката (11), като се вземе предвид продължаващата временна и целенасочена подкрепа за най-уязвимите на покачването на цените на енергията домакинства и предприятия и за хората, бягащи от Украйна. Австрия следва да има готовност да адаптира текущите разходи към променящата се ситуация. На Австрия се препоръча също да увеличи публичните инвестиции за екологичния и цифровия преход, както и за енергийната сигурност, като се вземе предвид инициативата REPowerEU, включително чрез използване на Механизма и други фондове на Съюза.

| (20) | През 2023 г. в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда фискалната позиция да бъде рестриктивна (+ 1,0 % от БВП) в контекста на висока инфлация. Това се предхожда от експанзионистична фискална позиция през 2022 г. (‒ 2,8 % от БВП). Увеличението на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) през 2023 г. се очаква да осигури рестриктивен принос от 0,3 процентни пункта към фискалната позиция. Това включва увеличените разходи за целевите мерки за подкрепа на домакинствата и предприятията, които са най-уязвими по отношение на покачването на цените на енергията, с 0,2 % от БВП. В обобщение, прогнозираният растеж на финансираните на национално равнище първични текущи разходи е в съответствие с препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, се очаква да възлязат на 0,3 % от БВП през 2023 г., докато финансираните на национално равнище инвестиции се очаква да осигурят експанзионистичен принос към фискалната позиция от 0,1 процентни пункта. Поради това Австрия планира да финансира допълнителни инвестиции чрез Механизма и други фондове на Съюза и се предвижда да запази финансираните на национално равнище инвестиции (12). Страната планира да финансира публични инвестиции за екологичния и цифровия преход и за енергийна сигурност, като например участието в значимия проект от общоевропейски интерес „Микроелектроника и свързаност“, цифровизацията на МСП и публичната администрация, както и подмяната на отоплителни системи, които са частично финансирани от Механизма и други фондове на Съюза. |
| --- | --- |

(20)

През 2023 г. в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда фискалната позиция да бъде рестриктивна (+ 1,0 % от БВП) в контекста на висока инфлация. Това се предхожда от експанзионистична фискална позиция през 2022 г. (‒ 2,8 % от БВП). Увеличението на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) през 2023 г. се очаква да осигури рестриктивен принос от 0,3 процентни пункта към фискалната позиция. Това включва увеличените разходи за целевите мерки за подкрепа на домакинствата и предприятията, които са най-уязвими по отношение на покачването на цените на енергията, с 0,2 % от БВП. В обобщение, прогнозираният растеж на финансираните на национално равнище първични текущи разходи е в съответствие с препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, се очаква да възлязат на 0,3 % от БВП през 2023 г., докато финансираните на национално равнище инвестиции се очаква да осигурят експанзионистичен принос към фискалната позиция от 0,1 процентни пункта. Поради това Австрия планира да финансира допълнителни инвестиции чрез Механизма и други фондове на Съюза и се предвижда да запази финансираните на национално равнище инвестиции (12). Страната планира да финансира публични инвестиции за екологичния и цифровия преход и за енергийна сигурност, като например участието в значимия проект от общоевропейски интерес „Микроелектроника и свързаност“, цифровизацията на МСП и публичната администрация, както и подмяната на отоплителни системи, които са частично финансирани от Механизма и други фондове на Съюза.

| (21) | Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее до 1,6 % от БВП през 2024 г. Намалението през 2024 г. отразява главно постепенната отмяна на мерките в областта на енергетиката. Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да намалее до 75,1 % в края на 2024 г. Въз основа на мерките на политиката, известни към крайната дата на изготвяне на прогнозата, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 1,3 % от БВП през 2024 г. Това съответства в голяма степен на дефицита, предвиден в програмата за стабилност за 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-ниско съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 73,3 % в края на 2024 г. |
| --- | --- |

(21)

Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее до 1,6 % от БВП през 2024 г. Намалението през 2024 г. отразява главно постепенната отмяна на мерките в областта на енергетиката. Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да намалее до 75,1 % в края на 2024 г. Въз основа на мерките на политиката, известни към крайната дата на изготвяне на прогнозата, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 1,3 % от БВП през 2024 г. Това съответства в голяма степен на дефицита, предвиден в програмата за стабилност за 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-ниско съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 73,3 % в края на 2024 г.

| (22) | В програмата за стабилност за 2023 г. се предвижда постепенното премахване на почти всички мерки за подкрепа в областта на енергетиката през 2024 г., като се допуска, че цените на енергията ще продължават да намаляват. Комисията приема също, че почти всички мерки за енергийна подкрепа ще бъдат премахнати (нетни разходи в размер на 0,1 % от БВП през 2024 г.). Тези оценки се основават на допускането, че няма да има нови увеличения на цените на енергията. |
| --- | --- |

(22)

В програмата за стабилност за 2023 г. се предвижда постепенното премахване на почти всички мерки за подкрепа в областта на енергетиката през 2024 г., като се допуска, че цените на енергията ще продължават да намаляват. Комисията приема също, че почти всички мерки за енергийна подкрепа ще бъдат премахнати (нетни разходи в размер на 0,1 % от БВП през 2024 г.). Тези оценки се основават на допускането, че няма да има нови увеличения на цените на енергията.

| (23) | В Регламент (ЕО) No 1466/97 се призовава за годишно подобрение на структурното бюджетно салдо в посока постигане на средносрочната бюджетна цел с 0,5% от БВП като референтна стойност (13). Като се вземат предвид съображенията за фискална устойчивост, според Комисията би било целесъобразно да има подобрение на структурното салдо от поне 0,3 % от БВП за 2024 г. За да се гарантира такова подобрение, и в съответствие с методиката на Комисията, нарастването на финансираните на национално равнище нетни първични разходи (14) през 2024 г. следва да не надвишава 4,6 %, както е отразено в настоящата препоръка. В същото време оставащите мерки за енергийна подкрепа (които понастоящем Комисията оценява на 1,8 % от БВП през 2023 г.) следва постепенно да бъдат премахнати, ако развитието на енергийния пазар позволява това и като се започне от най-слабо насочените мерки, а свързаните с това икономии следва да бъдат използвани за намаляване на бюджетния дефицит. Съгласно оценките на Комисията това ще доведе до растеж на нетните първични разходи под препоръчания максимален темп на растеж за 2024 г. |
| --- | --- |

(23)

В Регламент (ЕО) No 1466/97 се призовава за годишно подобрение на структурното бюджетно салдо в посока постигане на средносрочната бюджетна цел с 0,5% от БВП като референтна стойност (13). Като се вземат предвид съображенията за фискална устойчивост, според Комисията би било целесъобразно да има подобрение на структурното салдо от поне 0,3 % от БВП за 2024 г. За да се гарантира такова подобрение, и в съответствие с методиката на Комисията, нарастването на финансираните на национално равнище нетни първични разходи (14) през 2024 г. следва да не надвишава 4,6 %, както е отразено в настоящата препоръка. В същото време оставащите мерки за енергийна подкрепа (които понастоящем Комисията оценява на 1,8 % от БВП през 2023 г.) следва постепенно да бъдат премахнати, ако развитието на енергийния пазар позволява това и като се започне от най-слабо насочените мерки, а свързаните с това икономии следва да бъдат използвани за намаляване на бюджетния дефицит. Съгласно оценките на Комисията това ще доведе до растеж на нетните първични разходи под препоръчания максимален темп на растеж за 2024 г.

| (24) | Ако се допусне, че политиките остават непроменени, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда нетните първични разходи, финансирани на национално равнище, да нараснат до 4,0 % през 2024 г., което е под препоръчания темп на растеж. Предвидената в прогнозата на Комисията корекция е по-малка от икономиите от пълната отмяна на мерките за енергийна подкрепа поради разходи, които зависят от динамиката на инфлацията през 2023 г., например разходи за пенсии, възнаграждения на наетите лица и някои социални плащания, както и поради някои мерки в областта на енергетиката, които все още не са отменени. |
| --- | --- |

(24)

Ако се допусне, че политиките остават непроменени, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда нетните първични разходи, финансирани на национално равнище, да нараснат до 4,0 % през 2024 г., което е под препоръчания темп на растеж. Предвидената в прогнозата на Комисията корекция е по-малка от икономиите от пълната отмяна на мерките за енергийна подкрепа поради разходи, които зависят от динамиката на инфлацията през 2023 г., например разходи за пенсии, възнаграждения на наетите лица и някои социални плащания, както и поради някои мерки в областта на енергетиката, които все още не са отменени.

| (25) | Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква публичните инвестиции да намалеят от 3,5 % от БВП през 2023 г. до 3,4 % от БВП през 2024 г. По-малките инвестиции са резултат от по-малкия размер на инвестициите, финансирани на национално равнище. |
| --- | --- |

(25)

Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква публичните инвестиции да намалеят от 3,5 % от БВП през 2023 г. до 3,4 % от БВП през 2024 г. По-малките инвестиции са резултат от по-малкия размер на инвестициите, финансирани на национално равнище.

| (26) | В програмата за стабилност за 2023 г. се очертава средносрочен фискален план до 2026 г. Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет постепенно да намалее до 1,4 % от БВП през 2025 г. и до 1,3 % до 2026 г. Следователно се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет да остане под 3 % от БВП през периода на програмата. Според програмата за стабилност за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да намалее от 75,1 % в края на 2024 г. до 71,4 % до края на 2026 г. Австрия е изправена пред средно сериозни рискове за фискалната устойчивост в дългосрочен план, които се дължат главно на бюджетния натиск, свързан със застаряването на населението (по-специално това включва нарастващите разходи за дългосрочни грижи и здравеопазване), и на увеличения дълг поради мерките за преодоляване на икономическите и социалните последици от COVID-19 и енергийните кризи. Секторите на дългосрочните грижи и здравеопазването също така се сблъскват с недостиг на работна ръка, което отчасти е свързано с непривлекателността на работата в тези сектори. Пакетът от реформи в областта на грижите, приложен наскоро за справяне с недостига на работна ръка, с който в краткосрочен план се повишават заплатите и се осигуряват трансфери на лицата, полагащи грижи, е добра стъпка за повишаване на привлекателността на професията, но също така ще доведе до увеличаване на фискалните разходи. През 2021 г. работна група по дългосрочните грижи предложи мерки за подобряване на адекватността на грижите, като същевременно се запази фискалната устойчивост. Тези мерки включват създаването на координиран механизъм за контрол с ясно определени отговорности на различните равнища на управление, с което би се спомогнало за повишаване на качеството и съпоставимостта на публичните разходи, например чрез определяне на единни принципи за тарифите на услугите за дългосрочни грижи. С текущите преговори по федералната фискална рамка се дава възможност да се подкрепи прилагането на един такъв механизъм. |
| --- | --- |

(26)

В програмата за стабилност за 2023 г. се очертава средносрочен фискален план до 2026 г. Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет постепенно да намалее до 1,4 % от БВП през 2025 г. и до 1,3 % до 2026 г. Следователно се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет да остане под 3 % от БВП през периода на програмата. Според програмата за стабилност за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да намалее от 75,1 % в края на 2024 г. до 71,4 % до края на 2026 г. Австрия е изправена пред средно сериозни рискове за фискалната устойчивост в дългосрочен план, които се дължат главно на бюджетния натиск, свързан със застаряването на населението (по-специално това включва нарастващите разходи за дългосрочни грижи и здравеопазване), и на увеличения дълг поради мерките за преодоляване на икономическите и социалните последици от COVID-19 и енергийните кризи. Секторите на дългосрочните грижи и здравеопазването също така се сблъскват с недостиг на работна ръка, което отчасти е свързано с непривлекателността на работата в тези сектори. Пакетът от реформи в областта на грижите, приложен наскоро за справяне с недостига на работна ръка, с който в краткосрочен план се повишават заплатите и се осигуряват трансфери на лицата, полагащи грижи, е добра стъпка за повишаване на привлекателността на професията, но също така ще доведе до увеличаване на фискалните разходи. През 2021 г. работна група по дългосрочните грижи предложи мерки за подобряване на адекватността на грижите, като същевременно се запази фискалната устойчивост. Тези мерки включват създаването на координиран механизъм за контрол с ясно определени отговорности на различните равнища на управление, с което би се спомогнало за повишаване на качеството и съпоставимостта на публичните разходи, например чрез определяне на единни принципи за тарифите на услугите за дългосрочни грижи. С текущите преговори по федералната фискална рамка се дава възможност да се подкрепи прилагането на един такъв механизъм.

| (27) | Здравната система показа устойчивост по време на пандемията от COVID-19. Въпреки това до 2070 г. се очаква разходите за здравеопазване да нараснат с 1,2 процентни пункта от БВП. Освен това превантивните мерки и първичната извънболнична медицинска помощ остават недостатъчно използвани, докато много здравни услуги все още се предоставят от болници, което е скъп и неефикасен начин за предоставяне на грижи. С плана за възстановяване и устойчивост ще се помогне за укрепване на първичната извънболнична здравна помощ, по-специално чрез подпомагане на нови и съществуващи центрове за първична здравна помощ в местните райони. Въпреки това, с оглед на опасенията във връзка с фискалната устойчивост, от решаващо значение ще бъде да се гарантира, че пациентите се ориентират по последователен начин в здравната система, включително като се гарантира, че увеличената наличност на първични здравни услуги ще доведе до по-слабо използване на съществуващите болнични или амбулаторни специализирани грижи. |
| --- | --- |

(27)

Здравната система показа устойчивост по време на пандемията от COVID-19. Въпреки това до 2070 г. се очаква разходите за здравеопазване да нараснат с 1,2 процентни пункта от БВП. Освен това превантивните мерки и първичната извънболнична медицинска помощ остават недостатъчно използвани, докато много здравни услуги все още се предоставят от болници, което е скъп и неефикасен начин за предоставяне на грижи. С плана за възстановяване и устойчивост ще се помогне за укрепване на първичната извънболнична здравна помощ, по-специално чрез подпомагане на нови и съществуващи центрове за първична здравна помощ в местните райони. Въпреки това, с оглед на опасенията във връзка с фискалната устойчивост, от решаващо значение ще бъде да се гарантира, че пациентите се ориентират по последователен начин в здравната система, включително като се гарантира, че увеличената наличност на първични здравни услуги ще доведе до по-слабо използване на съществуващите болнични или амбулаторни специализирани грижи.

| (28) | Фискалната рамка на Австрия понастоящем се основава на сложна система от междуправителствени трансфери между федералните и регионалните органи, която предоставя ограничени стимули за ефективни публични разходи. Липсата на данъчна автономия прави финансирането на разходите на всички федерални равнища силно зависимо от тази система. През 2022 г. едва 7,2 % от всички публични приходи са приходи от собствени източници на федералните провинции (15). В същото време основни услуги, като например здравеопазване, грижи за децата и инвестиции в обществения транспорт, зависят отчасти от разходите на федералните провинции и общините. Демографските промени и екологичният преход допълнително засилват натиска върху разходите на федералните провинции и общините, докато приходите от собствени източници не са свързани с динамиката на разходите. Настоящата фискална рамка е като цяло неефективна и непрозрачна, тъй като при нея се размива връзката между данъчната тежест и публичните разходи. По-доброто съгласуване на приходите от собствени източници с публичните разходи на подцентрално равнище и засилването на прозрачността и координацията са от решаващо значение за подобряване на цялостното качество на публичните разходи. Улесняването на регионалната данъчна автономия чрез реформиране на системата на данъка върху недвижимата собственост може да се използва за подобряване на фискалния федерализъм и на цялостната данъчна система. С текущите преговори, които започнаха в края на 2022 г., се предоставя възможност за постигане на напредък. |
| --- | --- |

(28)

Фискалната рамка на Австрия понастоящем се основава на сложна система от междуправителствени трансфери между федералните и регионалните органи, която предоставя ограничени стимули за ефективни публични разходи. Липсата на данъчна автономия прави финансирането на разходите на всички федерални равнища силно зависимо от тази система. През 2022 г. едва 7,2 % от всички публични приходи са приходи от собствени източници на федералните провинции (15). В същото време основни услуги, като например здравеопазване, грижи за децата и инвестиции в обществения транспорт, зависят отчасти от разходите на федералните провинции и общините. Демографските промени и екологичният преход допълнително засилват натиска върху разходите на федералните провинции и общините, докато приходите от собствени източници не са свързани с динамиката на разходите. Настоящата фискална рамка е като цяло неефективна и непрозрачна, тъй като при нея се размива връзката между данъчната тежест и публичните разходи. По-доброто съгласуване на приходите от собствени източници с публичните разходи на подцентрално равнище и засилването на прозрачността и координацията са от решаващо значение за подобряване на цялостното качество на публичните разходи. Улесняването на регионалната данъчна автономия чрез реформиране на системата на данъка върху недвижимата собственост може да се използва за подобряване на фискалния федерализъм и на цялостната данъчна система. С текущите преговори, които започнаха в края на 2022 г., се предоставя възможност за постигане на напредък.

| (29) | Все още има възможност за изместване на данъчната тежест от труда към по-благоприятни за растежа и приобщаващи източници на приходи. Данъчната система се характеризира с голяма тежест върху труда, произтичаща от данъците върху заплатите и социалноосигурителните вноски, като социалноосигурителните вноски се поемат както от работниците, така и от работодателите. Това възпрепятства създаването на работни места и участието на пазара на труда, особено за нископлатените лица и вторите работещи членове на домакинството. Същевременно други източници на приходи, които в по-малка степен вредят на справедливия и устойчив растеж, като например екологичните данъци и данъците върху недвижимата собственост, остават недостатъчно използвани дори след вземане под внимание на последните реформи. Вредните за околната среда субсидии пречат на екологичния преход. С неотдавнашната екосоциална данъчна реформа се осигуряват данъчни облекчения за домакинствата и предприятията и се полагат основите на ценообразуването на емисиите на CO2 извън обхвата на системата на ЕС за търговия с емисии (СТЕ на ЕС). Освен това автоматичната индексация на данъка върху доходите на физическите лица с инфлацията е забележителна реформа, с която силно се ограничава тежестта от увеличението на данъка върху доходите на физическите лица чрез „изместване на заплатите в по-високи данъчни етажи“. Въпреки това структурни предизвикателства продължават да съществуват и съществуват възможности допълнително да се намали тежестта върху труда, за да се стимулират създаването на работни места и предлагането на работна ръка, особено за лицата с ниски доходи. По-успешното използване на по-благоприятни за растежа данъци би могло да спомогне и за създаването на необходимото бюджетно пространство и за подобряване на справедливостта на данъчната система. |
| --- | --- |

(29)

Все още има възможност за изместване на данъчната тежест от труда към по-благоприятни за растежа и приобщаващи източници на приходи. Данъчната система се характеризира с голяма тежест върху труда, произтичаща от данъците върху заплатите и социалноосигурителните вноски, като социалноосигурителните вноски се поемат както от работниците, така и от работодателите. Това възпрепятства създаването на работни места и участието на пазара на труда, особено за нископлатените лица и вторите работещи членове на домакинството. Същевременно други източници на приходи, които в по-малка степен вредят на справедливия и устойчив растеж, като например екологичните данъци и данъците върху недвижимата собственост, остават недостатъчно използвани дори след вземане под внимание на последните реформи. Вредните за околната среда субсидии пречат на екологичния преход. С неотдавнашната екосоциална данъчна реформа се осигуряват данъчни облекчения за домакинствата и предприятията и се полагат основите на ценообразуването на емисиите на CO2 извън обхвата на системата на ЕС за търговия с емисии (СТЕ на ЕС). Освен това автоматичната индексация на данъка върху доходите на физическите лица с инфлацията е забележителна реформа, с която силно се ограничава тежестта от увеличението на данъка върху доходите на физическите лица чрез „изместване на заплатите в по-високи данъчни етажи“. Въпреки това структурни предизвикателства продължават да съществуват и съществуват възможности допълнително да се намали тежестта върху труда, за да се стимулират създаването на работни места и предлагането на работна ръка, особено за лицата с ниски доходи. По-успешното използване на по-благоприятни за растежа данъци би могло да спомогне и за създаването на необходимото бюджетно пространство и за подобряване на справедливостта на данъчната система.

| (30) | В съответствие с член 19, параграф 3, буква б) от Регламент (ЕС) 2021/241 и критерий 2.2 от приложение V към него планът за възстановяване и устойчивост включва широк набор от взаимно подсилващи се реформи и инвестиции, които трябва да бъдат изпълнени до 2026 г. Бързото изпълнение на плана е от съществено значение поради временния характер на Механизма, който е в сила до 2026 г. Изпълнението на плана за възстановяване и устойчивост на Австрия е в напреднал стадий. Австрия е представила едно искане за плащане, съответстващо на 44 ключови етапа и цели в плана, в резултат на което на 20 април 2023 г. са изплатени общо 700 милиона евро. След първото искане за плащане изпълнението на плана напредва по график. Очаква се Австрия да подаде искане за изменение на няколко мерки поради обективни обстоятелства, като например увеличение на цените и недостиг по веригите на доставките. В ход е и изготвянето на нова глава за REPowerEU и австрийските власти работят в тясно сътрудничество със службите на Комисията, за да я представят в най-скоро време. Бързото включване на новата глава за REPowerEU в плана за възстановяване и устойчивост ще позволи да бъдат финансирани допълнителни реформи и инвестиции в подкрепа на стратегическите цели на Австрия в областта на енергетиката и екологичния преход. Системното и ефективно участие на местните и регионалните власти, социалните партньори и други съответни заинтересовани страни продължава да бъде важно за успешното изпълнение на плана за възстановяване и устойчивост, както и на други икономически политики и политики в областта на заетостта, които излизат извън рамките на този план, за да се гарантира широка ангажираност с цялостната програма на политиката. |
| --- | --- |

(30)

В съответствие с член 19, параграф 3, буква б) от Регламент (ЕС) 2021/241 и критерий 2.2 от приложение V към него планът за възстановяване и устойчивост включва широк набор от взаимно подсилващи се реформи и инвестиции, които трябва да бъдат изпълнени до 2026 г. Бързото изпълнение на плана е от съществено значение поради временния характер на Механизма, който е в сила до 2026 г. Изпълнението на плана за възстановяване и устойчивост на Австрия е в напреднал стадий. Австрия е представила едно искане за плащане, съответстващо на 44 ключови етапа и цели в плана, в резултат на което на 20 април 2023 г. са изплатени общо 700 милиона евро. След първото искане за плащане изпълнението на плана напредва по график. Очаква се Австрия да подаде искане за изменение на няколко мерки поради обективни обстоятелства, като например увеличение на цените и недостиг по веригите на доставките. В ход е и изготвянето на нова глава за REPowerEU и австрийските власти работят в тясно сътрудничество със службите на Комисията, за да я представят в най-скоро време. Бързото включване на новата глава за REPowerEU в плана за възстановяване и устойчивост ще позволи да бъдат финансирани допълнителни реформи и инвестиции в подкрепа на стратегическите цели на Австрия в областта на енергетиката и екологичния преход. Системното и ефективно участие на местните и регионалните власти, социалните партньори и други съответни заинтересовани страни продължава да бъде важно за успешното изпълнение на плана за възстановяване и устойчивост, както и на други икономически политики и политики в областта на заетостта, които излизат извън рамките на този план, за да се гарантира широка ангажираност с цялостната програма на политиката.

| (31) | През 2022 г. Комисията одобри всички програмни документи на Австрия в областта на политиката на сближаване. Бързото изпълнение на програмите по политиката на сближаване при взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост, включително главата за REPowerEU, е от ключово значение за постигане на екологичния и цифровия преход, повишаване на икономическата и социалната устойчивост, както и за осигуряване на балансирано териториално развитие в Австрия. |
| --- | --- |

(31)

През 2022 г. Комисията одобри всички програмни документи на Австрия в областта на политиката на сближаване. Бързото изпълнение на програмите по политиката на сближаване при взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост, включително главата за REPowerEU, е от ключово значение за постигане на екологичния и цифровия преход, повишаване на икономическата и социалната устойчивост, както и за осигуряване на балансирано териториално развитие в Австрия.

| (32) | Освен икономическите и социалните предизвикателства, разгледани в плана за възстановяване и устойчивост и програмите по линия на политиката на сближаване, Австрия е изправена пред редица допълнителни предизвикателства, свързани с пазара на труда. Стабилната система за социална закрила и широкообхватните мерки на политиката на Австрия ограничиха социалното въздействие на пандемията от COVID-19. Австрия постига добри резултати по повечето измерения на Европейския стълб на социалните права, но все още са налице някои предизвикателства. Те включват по-специално недостатъчно използвания потенциал на жените, нискоквалифицираните работници, по-възрастните работници и хората от мигрантски произход на пазара на труда. Това е особено проблематично предвид недостига на квалифицирана работна ръка. Отключването на неизползвания потенциал на тези групи може да намали натиска върху пазара на труда в Австрия. |
| --- | --- |

(32)

Освен икономическите и социалните предизвикателства, разгледани в плана за възстановяване и устойчивост и програмите по линия на политиката на сближаване, Австрия е изправена пред редица допълнителни предизвикателства, свързани с пазара на труда. Стабилната система за социална закрила и широкообхватните мерки на политиката на Австрия ограничиха социалното въздействие на пандемията от COVID-19. Австрия постига добри резултати по повечето измерения на Европейския стълб на социалните права, но все още са налице някои предизвикателства. Те включват по-специално недостатъчно използвания потенциал на жените, нискоквалифицираните работници, по-възрастните работници и хората от мигрантски произход на пазара на труда. Това е особено проблематично предвид недостига на квалифицирана работна ръка. Отключването на неизползвания потенциал на тези групи може да намали натиска върху пазара на труда в Австрия.

| (33) | Въпреки че равнището на заетост сред жените в Австрия е по-високо от средното за Съюза, страната се нарежда на второ място по отношение на заетостта на непълно работно време сред жените. През 2022 г. повече от половината жени в Австрия работят на непълно работно време, като жените са свръхпредставени в нископлатените сектори. Това показва значителна възможност да бъде засилено участието на жените на пазара на труда на пълен работен ден. Въпреки това недостатъчното предлагане на финансово достъпни и висококачествени грижи за децата, особено в селските райони, затруднява по-активното участие на майките на пазара на труда. Австрия е с един от най-ниските проценти на професионални грижи за деца под тригодишна възраст в Съюза, като само 28 % от децата под три години посещават детски заведения за професионални грижи. За да се решат тези проблеми, е от решаващо значение да се увеличи предлагането на качествени грижи за деца чрез подобряване на стандартите за качество и разширяване на достъпността, както и да се насърчи заетостта на пълно работно време, например чрез данъчни стимули. Увеличаването на броя на жените, работещи на пълно работно време, може да помогне и за преодоляване на трайно голямата разлика в заплащането на жените и мъжете в Австрия, както и на голямата разлика между половете по отношение на размера на пенсиите, като същевременно се преодолее недостигът на работна ръка на пазара на труда. |
| --- | --- |

(33)

Въпреки че равнището на заетост сред жените в Австрия е по-високо от средното за Съюза, страната се нарежда на второ място по отношение на заетостта на непълно работно време сред жените. През 2022 г. повече от половината жени в Австрия работят на непълно работно време, като жените са свръхпредставени в нископлатените сектори. Това показва значителна възможност да бъде засилено участието на жените на пазара на труда на пълен работен ден. Въпреки това недостатъчното предлагане на финансово достъпни и висококачествени грижи за децата, особено в селските райони, затруднява по-активното участие на майките на пазара на труда. Австрия е с един от най-ниските проценти на професионални грижи за деца под тригодишна възраст в Съюза, като само 28 % от децата под три години посещават детски заведения за професионални грижи. За да се решат тези проблеми, е от решаващо значение да се увеличи предлагането на качествени грижи за деца чрез подобряване на стандартите за качество и разширяване на достъпността, както и да се насърчи заетостта на пълно работно време, например чрез данъчни стимули. Увеличаването на броя на жените, работещи на пълно работно време, може да помогне и за преодоляване на трайно голямата разлика в заплащането на жените и мъжете в Австрия, както и на голямата разлика между половете по отношение на размера на пенсиите, като същевременно се преодолее недостигът на работна ръка на пазара на труда.

| (34) | Все още има потенциал да се подобри интеграцията на няколко групи в неравностойно положение на пазара на труда, по-специално нискоквалифицираните работници и лицата с мигрантски произход. Почти 45 % от дълготрайно безработните лица в Австрия са завършили най-много прогимназиален етап на основното образование. Участието на лицата с мигрантски произход на пазара на труда като цяло е значително по-слабо от това на местните жители, а бъдещите нива на доходи на децата в Австрия често се определят от тези на техните родители. Въпреки че в плана за възстановяване и устойчивост на Австрия са включени мерки за насърчаване на преквалификацията и повишаването на квалификацията на нискоквалифицираните работници и дълготрайно безработните лица, тези мерки не решават изцяло основния проблем с участието на лицата с мигрантски произход и нискоквалифицираните работници. С цел да се прекъсне трайната приемственост между поколенията по отношение на образователните резултати на родителите и тези на техните деца (16), особено важно е да се увеличи достъпът до висококачествено образование в ранна детска възраст, до целодневно обучение и до подобрена цифрова инфраструктура. За да се интегрират наскоро пристигналите мигранти и други групи в неравностойно положение, училищата могат да предоставят по-добро индивидуално наставничество, езиковите курсове могат да станат по-достъпни, а австрийската система за професионални стажове може да се използва по-ефективно. Същевременно е важно да се осигурят достатъчно възможности за учене през целия живот, които да са насочени към лицата в неравностойно положение във всички възрастови групи. |
| --- | --- |

(34)

Все още има потенциал да се подобри интеграцията на няколко групи в неравностойно положение на пазара на труда, по-специално нискоквалифицираните работници и лицата с мигрантски произход. Почти 45 % от дълготрайно безработните лица в Австрия са завършили най-много прогимназиален етап на основното образование. Участието на лицата с мигрантски произход на пазара на труда като цяло е значително по-слабо от това на местните жители, а бъдещите нива на доходи на децата в Австрия често се определят от тези на техните родители. Въпреки че в плана за възстановяване и устойчивост на Австрия са включени мерки за насърчаване на преквалификацията и повишаването на квалификацията на нискоквалифицираните работници и дълготрайно безработните лица, тези мерки не решават изцяло основния проблем с участието на лицата с мигрантски произход и нискоквалифицираните работници. С цел да се прекъсне трайната приемственост между поколенията по отношение на образователните резултати на родителите и тези на техните деца (16), особено важно е да се увеличи достъпът до висококачествено образование в ранна детска възраст, до целодневно обучение и до подобрена цифрова инфраструктура. За да се интегрират наскоро пристигналите мигранти и други групи в неравностойно положение, училищата могат да предоставят по-добро индивидуално наставничество, езиковите курсове могат да станат по-достъпни, а австрийската система за професионални стажове може да се използва по-ефективно. Същевременно е важно да се осигурят достатъчно възможности за учене през целия живот, които да са насочени към лицата в неравностойно положение във всички възрастови групи.

| (35) | Съществуват възможности за подобряване на участието на пазара на труда на по-възрастните работници, т.е. на лицата на възраст 55—64 години. Напоследък дългосрочната тенденция за увеличаване на участието на пазара на труда на по-възрастните работници се забави значително, а коефициентът на икономическа активност на по-възрастните работници като цяло е под средния за Съюза. Адаптирането на задачите на служителите към техния цикъл на професионален и личен живот и съобразяването с нуждите на застаряващите лица ще стават все по-важни, за да се задържи застаряващото население по-дълго като работна сила. По-добри стимули за увеличаване на ефективната пенсионна възраст, като например по-ниско данъчно облагане на труда или непреки разходи за труд за лицата, които остават по-дълго на работа, биха спомогнали за намаляване на недостига на работна ръка на австрийския пазар на труда. |
| --- | --- |

(35)

Съществуват възможности за подобряване на участието на пазара на труда на по-възрастните работници, т.е. на лицата на възраст 55—64 години. Напоследък дългосрочната тенденция за увеличаване на участието на пазара на труда на по-възрастните работници се забави значително, а коефициентът на икономическа активност на по-възрастните работници като цяло е под средния за Съюза. Адаптирането на задачите на служителите към техния цикъл на професионален и личен живот и съобразяването с нуждите на застаряващите лица ще стават все по-важни, за да се задържи застаряващото население по-дълго като работна сила. По-добри стимули за увеличаване на ефективната пенсионна възраст, като например по-ниско данъчно облагане на труда или непреки разходи за труд за лицата, които остават по-дълго на работа, биха спомогнали за намаляване на недостига на работна ръка на австрийския пазар на труда.

| (36) | Нахлуването на Русия в Украйна изведе на преден план уязвимостта на сигурността на енергийните доставки в Австрия. Въпреки че Австрия успя да намали зависимостта си от вноса на газ от Русия, който е намалял до 57 % от общия внос на газ през 2022 г. в сравнение с 80 % през 2021 г., този внос остава значително над средния за Съюза. За да диверсифицира своите енергийни източници, правителството въведе финансови стимули за дружествата да внасят газ от източници извън Русия, а през 2022 г. създаде стратегически газов резерв. Въпреки това Австрия все още е изправена пред значителни предизвикателства, свързани с гарантирането на енергийната сигурност. В държавата все още няма ясно очертан краткосрочен план за пълно отделяне от вноса на руски газ. Освен това все още има недостатъчно използван потенциал за производството и преноса на видове газ от възобновяеми източници, като например водород, особено за сектори и региони, уязвими на прекъсвания на доставките. |
| --- | --- |

(36)

Нахлуването на Русия в Украйна изведе на преден план уязвимостта на сигурността на енергийните доставки в Австрия. Въпреки че Австрия успя да намали зависимостта си от вноса на газ от Русия, който е намалял до 57 % от общия внос на газ през 2022 г. в сравнение с 80 % през 2021 г., този внос остава значително над средния за Съюза. За да диверсифицира своите енергийни източници, правителството въведе финансови стимули за дружествата да внасят газ от източници извън Русия, а през 2022 г. създаде стратегически газов резерв. Въпреки това Австрия все още е изправена пред значителни предизвикателства, свързани с гарантирането на енергийната сигурност. В държавата все още няма ясно очертан краткосрочен план за пълно отделяне от вноса на руски газ. Освен това все още има недостатъчно използван потенциал за производството и преноса на видове газ от възобновяеми източници, като например водород, особено за сектори и региони, уязвими на прекъсвания на доставките.

| (37) | През 2021 г. делът на енергията от възобновяеми източници в Австрия възлиза на 36 % от крайното потребление на енергия, което е значително над средното за Съюза. За да може Австрия да постигне целите си в областта на климата, които включват постигане на неутралност по отношение на климата до 2040 г., държавата трябва да увеличи още повече този дял. Със Закона за разширяване на използването на енергията от възобновяеми източници от 2021 г. — реформа, включена в плана за възстановяване и устойчивост, се създаде рамка, чрез която ще се спомогне за увеличаване на дела на енергията от възобновяеми източници в потреблението на електроенергия. С реформата се цели да се постигне годишен капацитет за производство на електрическа енергия от възобновяеми източници от 27 TWh до 2030 г., което ще допринесе за постигането на целта на държавата до посочената година да достигне 100 % потребление на електроенергия, произведена от възобновяеми енергийни източници, в сравнение със сегашните 81 % през 2020 г. По-нататъшното разширяване на използването на възобновяеми енергийни източници обаче все още е изправено пред предизвикателства, като например продължителността на процедурите за пространствено планиране и издаване на разрешителни, сложното разделение на правомощията между федералното и регионалните правителства и проблемите с персонала в администрацията. Австрия направи първата стъпка за въвеждане на по-рационализирана оценка на въздействието върху околната среда за проекти за енергия от възобновяеми източници. Освен това Австрия би могла по-добре да съгласува пространственото зониране с целите си във връзка с екологичния преход, да реши проблемите с персонала и да увеличи инвестициите в областта на мрежовата инфраструктура, като например съхранение, разпределение и пренос. Разширяването на използването на енергия от възобновяеми източници ще има полза и от създаването на специализирани области за ускоряване на производството на енергия от възобновяеми източници (по-конкретно на вятърна енергия) с кратки и опростени процедури за издаване на разрешителни, както и от признаването на енергията от възобновяеми източници като първостепенен обществен интерес в съответствие с по-амбициозните цели за енергията от възобновяеми източници в пакета „Подготвени за цел 55“ и плана REPowerEU. Освен това други източници на възобновяема енергия, като например геотермална енергия, биха могли да бъдат проучени в по-голяма степен. |
| --- | --- |

(37)

През 2021 г. делът на енергията от възобновяеми източници в Австрия възлиза на 36 % от крайното потребление на енергия, което е значително над средното за Съюза. За да може Австрия да постигне целите си в областта на климата, които включват постигане на неутралност по отношение на климата до 2040 г., държавата трябва да увеличи още повече този дял. Със Закона за разширяване на използването на енергията от възобновяеми източници от 2021 г. — реформа, включена в плана за възстановяване и устойчивост, се създаде рамка, чрез която ще се спомогне за увеличаване на дела на енергията от възобновяеми източници в потреблението на електроенергия. С реформата се цели да се постигне годишен капацитет за производство на електрическа енергия от възобновяеми източници от 27 TWh до 2030 г., което ще допринесе за постигането на целта на държавата до посочената година да достигне 100 % потребление на електроенергия, произведена от възобновяеми енергийни източници, в сравнение със сегашните 81 % през 2020 г. По-нататъшното разширяване на използването на възобновяеми енергийни източници обаче все още е изправено пред предизвикателства, като например продължителността на процедурите за пространствено планиране и издаване на разрешителни, сложното разделение на правомощията между федералното и регионалните правителства и проблемите с персонала в администрацията. Австрия направи първата стъпка за въвеждане на по-рационализирана оценка на въздействието върху околната среда за проекти за енергия от възобновяеми източници. Освен това Австрия би могла по-добре да съгласува пространственото зониране с целите си във връзка с екологичния преход, да реши проблемите с персонала и да увеличи инвестициите в областта на мрежовата инфраструктура, като например съхранение, разпределение и пренос. Разширяването на използването на енергия от възобновяеми източници ще има полза и от създаването на специализирани области за ускоряване на производството на енергия от възобновяеми източници (по-конкретно на вятърна енергия) с кратки и опростени процедури за издаване на разрешителни, както и от признаването на енергията от възобновяеми източници като първостепенен обществен интерес в съответствие с по-амбициозните цели за енергията от възобновяеми източници в пакета „Подготвени за цел 55“ и плана REPowerEU. Освен това други източници на възобновяема енергия, като например геотермална енергия, биха могли да бъдат проучени в по-голяма степен.

| (38) | Потреблението на природен газ във Австрия е намаляло с 19 % между август 2022 г. и март 2023 г. в сравнение със средното потребление на газ за същия период през предходните пет години— това надхвърля целта за намаляване от 15 %. Австрия може да продължи да полага усилия за временно намаляване на търсенето на газ до 31 март 2024 г. в съответствие с Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета (17). Освен това повишаването на равнището на амбиция по отношение на енергийната ефективност в строителния и производствения сектор ще намали зависимостта от изкопаеми горива. В дългосрочната стратегия на Австрия за саниране са определени ясни ключови етапи за 2050 г. и е поставена цел за постигане на 80 % декарбонизация на сградния фонд в държавата. С плана възстановяване и устойчивост също така се цели постепенното премахване на котлите, захранвани с изкопаеми горива в строителния сектор, като те ще бъдат заменени с технологии за отопление с енергия от възобновяеми източници или централно отопление. Въпреки това целите на Австрия за енергийна ефективност до 2030 г. не са достатъчно амбициозни, за да се постигнат целите на пакета „Подготвени за цел 55“ и плана REPowerEU. Този проблем следва да бъде решен с нов Закон за енергийната ефективност, който се очаква през 2023 г. и с който се цели намаляване на крайното потребление на енергия с 18% до 2030 г. Като цяло за Австрия ще бъде жизнено важно да ускори инвестициите в основното саниране на сгради, да замени изкопаемите горива с отопление от възобновяеми източници и да управлява по-добре потреблението на енергия чрез цифровизация на комуналните услуги (като например интелигентни измервателни уреди и термостати). Освен това ще бъде от решаващо значение да се ускори сегашният бавен темп, с който се извършва топлинното саниране на сградите. Навременното прилагане на Закона за отопление от възобновяеми източници — водеща реформа в плана за възстановяване и устойчивост на Австрия, ще бъде от ключово значение за решаването на проблема. |
| --- | --- |

(38)

Потреблението на природен газ във Австрия е намаляло с 19 % между август 2022 г. и март 2023 г. в сравнение със средното потребление на газ за същия период през предходните пет години— това надхвърля целта за намаляване от 15 %. Австрия може да продължи да полага усилия за временно намаляване на търсенето на газ до 31 март 2024 г. в съответствие с Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета (17). Освен това повишаването на равнището на амбиция по отношение на енергийната ефективност в строителния и производствения сектор ще намали зависимостта от изкопаеми горива. В дългосрочната стратегия на Австрия за саниране са определени ясни ключови етапи за 2050 г. и е поставена цел за постигане на 80 % декарбонизация на сградния фонд в държавата. С плана възстановяване и устойчивост също така се цели постепенното премахване на котлите, захранвани с изкопаеми горива в строителния сектор, като те ще бъдат заменени с технологии за отопление с енергия от възобновяеми източници или централно отопление. Въпреки това целите на Австрия за енергийна ефективност до 2030 г. не са достатъчно амбициозни, за да се постигнат целите на пакета „Подготвени за цел 55“ и плана REPowerEU. Този проблем следва да бъде решен с нов Закон за енергийната ефективност, който се очаква през 2023 г. и с който се цели намаляване на крайното потребление на енергия с 18% до 2030 г. Като цяло за Австрия ще бъде жизнено важно да ускори инвестициите в основното саниране на сгради, да замени изкопаемите горива с отопление от възобновяеми източници и да управлява по-добре потреблението на енергия чрез цифровизация на комуналните услуги (като например интелигентни измервателни уреди и термостати). Освен това ще бъде от решаващо значение да се ускори сегашният бавен темп, с който се извършва топлинното саниране на сградите. Навременното прилагане на Закона за отопление от възобновяеми източници — водеща реформа в плана за възстановяване и устойчивост на Австрия, ще бъде от ключово значение за решаването на проблема.

| (39) | Предприемането на екологичния преход ще включва и намаляване на емисиите в няколко сектора, особено в транспорта, тъй като тези сектори имат значителен потенциал за намаляване на емисиите. Понастоящем Австрия е важна транзитна държава за трансалпийския автомобилен превоз на товари. Въпреки редица инвестиции за устойчив транспорт в рамките на плана за възстановяване и устойчивост на Австрия, от съществено значение за постигането на неутралност по отношение на климата ще бъде допълнителното намаляване на свързаните с транспорта емисии, като едновременно с това се реши проблемът с бедността по отношение на мобилността. Разработването на допълнителни решения за транспорт, като например свързване на „последната миля“ и алтернативи на използването на автомобили, също ще бъде от ключово значение, особено в селските райони. |
| --- | --- |

(39)

Предприемането на екологичния преход ще включва и намаляване на емисиите в няколко сектора, особено в транспорта, тъй като тези сектори имат значителен потенциал за намаляване на емисиите. Понастоящем Австрия е важна транзитна държава за трансалпийския автомобилен превоз на товари. Въпреки редица инвестиции за устойчив транспорт в рамките на плана за възстановяване и устойчивост на Австрия, от съществено значение за постигането на неутралност по отношение на климата ще бъде допълнителното намаляване на свързаните с транспорта емисии, като едновременно с това се реши проблемът с бедността по отношение на мобилността. Разработването на допълнителни решения за транспорт, като например свързване на „последната миля“ и алтернативи на използването на автомобили, също ще бъде от ключово значение, особено в селските райони.

| (40) | Недостигът на работна ръка и умения в сектори и професии, които са от ключово значение за екологичния преход, включително производството, внедряването и поддръжката на технологии с нулеви нетни емисии, създава пречки пред прехода към икономика с нулеви нетни емисии. Висококачествените системи за образование и обучение, които отговарят на променящите се нужди на пазара на труда, и целенасочените мерки за повишаване на квалификацията и за преквалификация са от ключово значение за намаляване на недостига на умения и насърчаване на приобщаването и пренасочването на работната сила. За да се отключи неоползотвореното предлагане на работна ръка, тези мерки трябва да бъдат достъпни, по-специално за физическите лица и в секторите и регионите, които са най-силно засегнати от екологичния преход. През 2022 г. в Австрия беше докладван недостиг на работна ръка за 17 професии, в които се изискват специфични умения или познания за екологичния преход, включително строителни техници, работници по изграждане и ремонт на покриви и машинни инженери. В рамките на своя генерален план за „зелени“ работни места Австрия въведе платформа за „зелени“ работни места, за да подпомогне постигането на съответствие между търсенето и предлагането на работна ръка. Изпълнението на този генерален план ще бъде от решаващо значение за гарантиране на своевременен преход към зелена икономика. В своя „План за действие в областта на обучението и преквалификацията за справедлив преход“ Австрия определи мерки за увеличаване на предлагането на квалифицирана работна ръка в сектора на енергията от възобновяеми източници, за стимулиране на повишаването на квалификацията на работната сила и за подобряване на образователните стандарти. |
| --- | --- |

(40)

Недостигът на работна ръка и умения в сектори и професии, които са от ключово значение за екологичния преход, включително производството, внедряването и поддръжката на технологии с нулеви нетни емисии, създава пречки пред прехода към икономика с нулеви нетни емисии. Висококачествените системи за образование и обучение, които отговарят на променящите се нужди на пазара на труда, и целенасочените мерки за повишаване на квалификацията и за преквалификация са от ключово значение за намаляване на недостига на умения и насърчаване на приобщаването и пренасочването на работната сила. За да се отключи неоползотвореното предлагане на работна ръка, тези мерки трябва да бъдат достъпни, по-специално за физическите лица и в секторите и регионите, които са най-силно засегнати от екологичния преход. През 2022 г. в Австрия беше докладван недостиг на работна ръка за 17 професии, в които се изискват специфични умения или познания за екологичния преход, включително строителни техници, работници по изграждане и ремонт на покриви и машинни инженери. В рамките на своя генерален план за „зелени“ работни места Австрия въведе платформа за „зелени“ работни места, за да подпомогне постигането на съответствие между търсенето и предлагането на работна ръка. Изпълнението на този генерален план ще бъде от решаващо значение за гарантиране на своевременен преход към зелена икономика. В своя „План за действие в областта на обучението и преквалификацията за справедлив преход“ Австрия определи мерки за увеличаване на предлагането на квалифицирана работна ръка в сектора на енергията от възобновяеми източници, за стимулиране на повишаването на квалификацията на работната сила и за подобряване на образователните стандарти.

| (41) | С оглед на оценката на Комисията Съветът разгледа програмата за стабилност за 2023 г., като становището му (18) е изразено в препоръка 1. |
| --- | --- |

(41)

С оглед на оценката на Комисията Съветът разгледа програмата за стабилност за 2023 г., като становището му (18) е изразено в препоръка 1.

| (42) | С оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките на държавите членки от еврозоната и колективния им принос за функционирането на Икономическия и паричен съюз, Съветът препоръча на държавите членки от еврозоната да предприемат действия, включително чрез своите планове за възстановяване и устойчивост, за i) запазване на устойчивостта на обслужването на дълга и въздържане от широка подкрепа за съвкупното търсене през 2023 г., по-добро насочване на фискалните мерки, предприети за смекчаване на въздействието на високите цени на енергията, и обмисляне на подходящи начини за прекратяване на подкрепата при намаляване на натиска върху цените на енергията; ii) поддържане на високо равнище на публичните инвестиции и насърчаване на частните инвестиции в подкрепа на екологичния и цифровия преход; iii) подкрепа за промените в заплащането, които смекчават загубата на покупателна способност, като същевременно се ограничават вторичните ефекти върху инфлацията, допълнително подобряване на активните политики по заетостта и преодоляване на недостига на умения; iv) подобряване на бизнес средата и гарантиране, че енергийната подкрепа за дружествата е икономически ефективна, временна и насочена към жизнеспособни предприятия, както и че запазва стимулите за екологичния преход; и v) запазване на макрофинансовата стабилност и наблюдение на рисковете, като същевременно продължава работата по завършването на банковия съюз. За Австрия препоръки 1, 2, 3 и 4 допринасят за изпълнението на първата, втората и третата препоръка, изложени в Препоръката от 2023 г. относно еврозоната, |
| --- | --- |

(42)

С оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките на държавите членки от еврозоната и колективния им принос за функционирането на Икономическия и паричен съюз, Съветът препоръча на държавите членки от еврозоната да предприемат действия, включително чрез своите планове за възстановяване и устойчивост, за i) запазване на устойчивостта на обслужването на дълга и въздържане от широка подкрепа за съвкупното търсене през 2023 г., по-добро насочване на фискалните мерки, предприети за смекчаване на въздействието на високите цени на енергията, и обмисляне на подходящи начини за прекратяване на подкрепата при намаляване на натиска върху цените на енергията; ii) поддържане на високо равнище на публичните инвестиции и насърчаване на частните инвестиции в подкрепа на екологичния и цифровия преход; iii) подкрепа за промените в заплащането, които смекчават загубата на покупателна способност, като същевременно се ограничават вторичните ефекти върху инфлацията, допълнително подобряване на активните политики по заетостта и преодоляване на недостига на умения; iv) подобряване на бизнес средата и гарантиране, че енергийната подкрепа за дружествата е икономически ефективна, временна и насочена към жизнеспособни предприятия, както и че запазва стимулите за екологичния преход; и v) запазване на макрофинансовата стабилност и наблюдение на рисковете, като същевременно продължава работата по завършването на банковия съюз. За Австрия препоръки 1, 2, 3 и 4 допринасят за изпълнението на първата, втората и третата препоръка, изложени в Препоръката от 2023 г. относно еврозоната,

ПРЕПОРЪЧВА на Австрия да предприеме следните действия през 2023 г. и 2024 г.:

1.

Да осигури разумна фискална политика, по-специално като ограничи номиналното увеличение на финансираните на национално равнище нетни първични разходи през 2024 г. до не повече от 4,6% (19).

Да запази финансираните на национално равнище публични инвестиции и да гарантира, че безвъзмездните средства по Механизма и другите фондове на Съюза се усвояват ефективно, по-специално с цел насърчаване на екологичния и цифровия преход.

За периода след 2024 г. — да продължи да следва средносрочна фискална стратегия за постепенна и устойчива консолидация, съчетана с инвестиции и реформи, водещи до по-висок устойчив растеж, с цел постигане на разумна средносрочна фискална позиция.

Да гарантира адекватността и фискалната устойчивост на системата за дългосрочни грижи и фискалната устойчивост на системата за здравеопазване. Да опрости и рационализира фискалните взаимоотношения и компетенции между различните равнища на управление и да съгласува отговорностите за финансиране с отговорностите за извършване на разходи. Да подобри данъчния микс в подкрепа на приобщаващия и устойчив растеж.

2.

Да продължи с методичното изпълнение на своя план за възстановяване и устойчивост и бързо да финализира главата за REPowerEU с цел бързо започване на изпълнението ѝ. Да пристъпи към бързо изпълнение на програмите по линия на политиката на сближаване при тясно взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост.

3.

Да насърчава участието на пазара на труда на жените, включително чрез разширяване на възможностите за качествени услуги за грижи за децата, както и това на по-възрастните работници. Да подобри резултатите на пазара на труда за групите в неравностойно положение, като например нискоквалифицирани търсещи работа лица и лица с мигрантски произход, включително чрез повишаване на равнището на основните им умения.

4.

Да намали общата зависимост от изкопаеми горива и да диверсифицира източниците за доставка на газ, за да се намали значително зависимостта от Русия. Да ускори внедряването на енергия от възобновяеми източници и на необходимата инфраструктура, по-специално чрез опростяване на процедурите за издаване на разрешителни и въвеждане на специализирани области за ускорено внедряване. Да повиши енергийната ефективност. Да намали емисиите, по-конкретно в транспортния сектор. Да увеличи усилията на политиката, насочени към предоставянето и придобиването на уменията и компетентностите, необходими за екологичния преход.

Съставено в Брюксел на 14 юли 2023 година.

За Съвета

Председател

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета от 12 февруари 2021 г. за създаване на Механизъм за възстановяване и устойчивост (ОВ L 57, 18.2.2021 г., стр. 17).

2

(3)  Препоръка на Съвета от 16 май 2023 г. относно икономическата политика на еврозоната (ОВ C 180, 23.5.2023 г., стр. 1).

3

(4)  Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета от 27 февруари 2023 г. за изменение на Регламент (ЕС) 2021/241 във връзка с главите за REPowerEU в плановете за възстановяване и устойчивост и за изменение на регламенти (ЕС) No 1303/2013, (ЕС) 2021/1060 и (ЕС) 2021/1755 и Директива 2003/87/ЕО (ОВ L 63, 28.2.2023 г., стр. 1).

4

(5)  ST 10159/2021 INIT; ST 10159/2021 COR 1; ST 10159/2021 ADD 1.

5

(6)  Препоръка на Съвета от 18 юни 2021 г., съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност за 2021 г. на Австрия (ОВ C 304, 29.7.2021 г., стр. 93).

6

(7)  Фискалната позиция се измерва с промяната в първичните разходи (без дискреционните мерки по отношение на приходите), като се изключват временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, но се включват разходите, финансирани с безвъзмездна подкрепа (безвъзмездни средства) по Механизма и с други фондове на Съюза — спрямо средносрочния потенциален растеж. За повече подробности вж. каре 1 във фискалните статистически таблици.

7

(8)  Очаква се другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, да осигурят експанзионистичен принос от 0,9 процентни пункта от БВП. Този експанзионистичен принос се дължи до голяма степен на закупуването на стратегически резерв от газ в размер на около 0,8 % от БВП.

8

(9)  Тази стойност представлява равнището на годишните бюджетни разходи за тези мерки, включително текущите приходи и разходи, както и когато е уместно — мерките за капиталови разходи.

9

(10)  Препоръка на Съвета от 12 юли 2022 г. относно националната програма за реформи на Австрия за 2022 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Австрия за 2022 г. (ОВ С 334, 1.9.2022 г., стр. 162).

10

(11)  Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. средносрочният (среден за 10 години) потенциален растеж на производството на Австрия, който се използва за измерване на фискалната позиция, се оценява на 8,6 % в номинално изражение.

11

(12)  Очаква се другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, да осигурят рестриктивен принос от 0,9 процентни пункта от БВП. Този рестриктивен принос е резултат от закупуването на стратегически резерв от газ през 2022 г.

12

(13)  Член 5 от Регламент (ЕО) No 1466/97 също така изисква корекция от над 0,5 % от БВП за държавите членки с държавен дълг, надвишаващ 60 % от БВП, или с по-ясно изразени рискове за устойчивостта на обслужването на дълга.

13

(14)  Нетните първични разходи се определят като разходите, финансирани на национално равнище, след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите и като се изключат разходите за лихви и разходите за циклична безработица.

14

(15)  Тази стойност се отнася за подсектор 1312 в Европейската система от сметки 2010 (ЕСС).

15

(16)  Обзор на образованието и обучението за 2022 г. (Европейска комисия) — Доклад за Австрия.

16

(17)  Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета от 5 август 2022 г. относно координирани мерки за намаляване на търсенето на газ (ОВ L 206, 8.8.2022 г., стр. 1).

17

(18)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета.

18

(19)  Което се очаква да съответства на годишно подобрение на структурното бюджетно салдо от поне 0,3 % от БВП за 2024 г., както е описано в съображение 23.

19

---

| 1.9.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 312/197 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 312/197

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 14 юли 2023 година

относно националната програма за реформи на Полша за 2023 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Полша за 2023 г.

(2023/C 312/21)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета (2), с който бе създаден Механизмът за възстановяване и устойчивост („Механизмът“), влезе в сила на 19 февруари 2021 г. По Механизма се предоставя финансова подкрепа на държавите членки за осъществяването на реформи и инвестиции, водещи до фискален стимул, финансиран от Съюза. В съответствие с приоритетите на европейския семестър Механизмът допринася за икономическото и приобщаващото възстановяване и за осъществяването на устойчиви и стимулиращи растежа реформи и инвестиции, по-специално реформи и инвестиции за насърчаване на екологичния и цифровия преход и за укрепване на устойчивостта на икономиките на държавите членки. Механизмът също така спомага за укрепването на публичните финанси и стимулира растежа и създаването на работни места в средносрочен и дългосрочен план, подобрява териториалното сближаване в рамките на Съюза и подкрепя непрекъснатото прилагане на Европейския стълб на социалните права. Максималното финансово участие за държава членка в рамките на Механизма беше актуализирано на 30 юни 2022 г. в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕС) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета (2), с който бе създаден Механизмът за възстановяване и устойчивост („Механизмът“), влезе в сила на 19 февруари 2021 г. По Механизма се предоставя финансова подкрепа на държавите членки за осъществяването на реформи и инвестиции, водещи до фискален стимул, финансиран от Съюза. В съответствие с приоритетите на европейския семестър Механизмът допринася за икономическото и приобщаващото възстановяване и за осъществяването на устойчиви и стимулиращи растежа реформи и инвестиции, по-специално реформи и инвестиции за насърчаване на екологичния и цифровия преход и за укрепване на устойчивостта на икономиките на държавите членки. Механизмът също така спомага за укрепването на публичните финанси и стимулира растежа и създаването на работни места в средносрочен и дългосрочен план, подобрява териториалното сближаване в рамките на Съюза и подкрепя непрекъснатото прилагане на Европейския стълб на социалните права. Максималното финансово участие за държава членка в рамките на Механизма беше актуализирано на 30 юни 2022 г. в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕС) 2021/241.

| (2) | На 22 ноември 2022 г. Комисията прие годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2023 г. На 23 март 2023 г. Европейският съвет одобри приоритетите на годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., които са съсредоточени около четирите измерения на конкурентоспособната устойчивост. На 22 ноември 2022 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (3) Комисията прие и доклада за механизма за предупреждение за 2023 г., в който не посочи Полша като една от държавите членки, които може да бъдат засегнати или за които може да съществува риск да бъдат засегнати от дисбаланси. Поради това няма да е необходим задълбочен преглед. Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната и предложение за съвместния доклад за заетостта за 2023 г., в който се анализира прилагането на насоките за заетостта и принципите на Европейския стълб на социалните права. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната (4) на 16 май 2023 г. и съвместния доклад за заетостта на 13 март 2023 г. |
| --- | --- |

(2)

На 22 ноември 2022 г. Комисията прие годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2023 г. На 23 март 2023 г. Европейският съвет одобри приоритетите на годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., които са съсредоточени около четирите измерения на конкурентоспособната устойчивост. На 22 ноември 2022 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (3) Комисията прие и доклада за механизма за предупреждение за 2023 г., в който не посочи Полша като една от държавите членки, които може да бъдат засегнати или за които може да съществува риск да бъдат засегнати от дисбаланси. Поради това няма да е необходим задълбочен преглед. Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната и предложение за съвместния доклад за заетостта за 2023 г., в който се анализира прилагането на насоките за заетостта и принципите на Европейския стълб на социалните права. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната (4) на 16 май 2023 г. и съвместния доклад за заетостта на 13 март 2023 г.

| (3) | Въпреки че икономиките на Съюза показват забележителна устойчивост, геополитическият контекст продължава да оказва отрицателно въздействие. Като застава твърдо зад Украйна, Съюзът насочва своята програма за икономическа и социална политика към намаляване на отрицателното въздействие от енергийните сътресения върху уязвимите домакинства и предприятия в краткосрочен план и към запазване на усилията за осъществяване на екологичния и цифровия преход, подкрепа за устойчив и приобщаващ растеж, запазване на макроикономическата стабилност и повишаване на устойчивостта в средносрочен план. Той също така поставя особен акцент върху повишаването на конкурентоспособността и производителността на Съюза. |
| --- | --- |

(3)

Въпреки че икономиките на Съюза показват забележителна устойчивост, геополитическият контекст продължава да оказва отрицателно въздействие. Като застава твърдо зад Украйна, Съюзът насочва своята програма за икономическа и социална политика към намаляване на отрицателното въздействие от енергийните сътресения върху уязвимите домакинства и предприятия в краткосрочен план и към запазване на усилията за осъществяване на екологичния и цифровия преход, подкрепа за устойчив и приобщаващ растеж, запазване на макроикономическата стабилност и повишаване на устойчивостта в средносрочен план. Той също така поставя особен акцент върху повишаването на конкурентоспособността и производителността на Съюза.

| (4) | На 1 февруари 2023 г. Комисията публикува съобщение, озаглавено „Промишлен план на Зеления пакт за ерата на нулеви нетни емисии“ („промишлен план на Зеления пакт“). Целта на промишления план на Зеления пакт е засилване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии и подпомагане на бързия преход към неутралност по отношение на климата. Планът допълва текущите усилия в рамките на Европейския зелен пакт и REPowerEU. Той има за цел и да се осигури по-благоприятна среда за увеличаване на производствения капацитет на Съюза за технологиите и продуктите с нулеви нетни емисии, необходими за постигане на амбициозните цели на Съюза в областта на климата, и да се гарантира достъп до съответните суровини от критично значение, включително чрез диверсифициране на източниците, правилно използване на геоложките ресурси в държавите членки и максимално увеличаване на рециклирането на суровини. Промишленият план на Зеления пакт се основава на четири стълба: предвидима и опростена регулаторна среда, по-бърз достъп до финансиране, повишаване на уменията и отворена търговия за устойчиви вериги на доставки. На 16 март 2023 г. Комисията публикува ново съобщение, озаглавено „Дългосрочна конкурентоспособност на ЕС: перспективи след 2030 г.“, структурирано около девет взаимно подсилващи се движещи сили с цел да се работи за стимулираща растежа регулаторна рамка. В него се определят приоритети на политиката, насочени към активно осигуряване на структурни подобрения, добре насочени инвестиции и регулаторни мерки за дългосрочната конкурентоспособност на Съюза и неговите държави членки. Препоръките по-долу спомагат за изпълнението на тези приоритети. |
| --- | --- |

(4)

На 1 февруари 2023 г. Комисията публикува съобщение, озаглавено „Промишлен план на Зеления пакт за ерата на нулеви нетни емисии“ („промишлен план на Зеления пакт“). Целта на промишления план на Зеления пакт е засилване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии и подпомагане на бързия преход към неутралност по отношение на климата. Планът допълва текущите усилия в рамките на Европейския зелен пакт и REPowerEU. Той има за цел и да се осигури по-благоприятна среда за увеличаване на производствения капацитет на Съюза за технологиите и продуктите с нулеви нетни емисии, необходими за постигане на амбициозните цели на Съюза в областта на климата, и да се гарантира достъп до съответните суровини от критично значение, включително чрез диверсифициране на източниците, правилно използване на геоложките ресурси в държавите членки и максимално увеличаване на рециклирането на суровини. Промишленият план на Зеления пакт се основава на четири стълба: предвидима и опростена регулаторна среда, по-бърз достъп до финансиране, повишаване на уменията и отворена търговия за устойчиви вериги на доставки. На 16 март 2023 г. Комисията публикува ново съобщение, озаглавено „Дългосрочна конкурентоспособност на ЕС: перспективи след 2030 г.“, структурирано около девет взаимно подсилващи се движещи сили с цел да се работи за стимулираща растежа регулаторна рамка. В него се определят приоритети на политиката, насочени към активно осигуряване на структурни подобрения, добре насочени инвестиции и регулаторни мерки за дългосрочната конкурентоспособност на Съюза и неговите държави членки. Препоръките по-долу спомагат за изпълнението на тези приоритети.

| (5) | През 2023 г. европейският семестър за координация на икономическите политики продължава да се развива в съответствие с прилагането на Механизма. Пълното изпълнение на плановете за възстановяване и устойчивост продължава да е от съществено значение за изпълнението на приоритетите на политиката в рамките на европейския семестър, тъй като плановете обхващат всички или значителна част от съответните специфични за всяка държава препоръки, отправени през последните години. Специфичните за всяка държава препоръки за 2019 г., 2020 г. и 2022 г. продължават да бъдат еднакво актуални за плановете за възстановяване и устойчивост, преразгледани, актуализирани или изменени в съответствие с членове 14, 18 и 21 от Регламент (ЕС) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

През 2023 г. европейският семестър за координация на икономическите политики продължава да се развива в съответствие с прилагането на Механизма. Пълното изпълнение на плановете за възстановяване и устойчивост продължава да е от съществено значение за изпълнението на приоритетите на политиката в рамките на европейския семестър, тъй като плановете обхващат всички или значителна част от съответните специфични за всяка държава препоръки, отправени през последните години. Специфичните за всяка държава препоръки за 2019 г., 2020 г. и 2022 г. продължават да бъдат еднакво актуални за плановете за възстановяване и устойчивост, преразгледани, актуализирани или изменени в съответствие с членове 14, 18 и 21 от Регламент (ЕС) 2021/241.

| (6) | Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета (5) („Регламентът REPowerEU“), приет на 27 февруари 2023 г., има за цел бързото премахване на зависимостта на Съюза от вноса на руски изкопаеми горива. Това ще допринесе за енергийната сигурност и диверсификацията на енергийните доставки на Съюза, като същевременно ще увеличи използването на възобновяеми енергийни източници, капацитета за съхранение на енергия и енергийната ефективност. Регламентът REPowerEU дава възможност на държавите членки да добавят нова глава за REPowerEU към своите национални планове за възстановяване и устойчивост, за да финансират ключови реформи и инвестиции, които ще спомогнат за постигането на целите на REPowerEU. Тези реформи и инвестиции също така ще спомогнат за повишаване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии, както е посочено в промишления план на Зеления пакт, и за изпълнение на свързаните с енергетиката специфични за всяка държава препоръки, отправени към държавите членки през 2022 г. и когато е приложимо, през 2023 г. С Регламента REPowerEU се въвежда нова категория безвъзмездна финансова подкрепа, която се предоставя на държавите членки за финансиране на нови свързани с енергетиката реформи и инвестиции в рамките на техните планове за възстановяване и устойчивост. |
| --- | --- |

(6)

Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета (5) („Регламентът REPowerEU“), приет на 27 февруари 2023 г., има за цел бързото премахване на зависимостта на Съюза от вноса на руски изкопаеми горива. Това ще допринесе за енергийната сигурност и диверсификацията на енергийните доставки на Съюза, като същевременно ще увеличи използването на възобновяеми енергийни източници, капацитета за съхранение на енергия и енергийната ефективност. Регламентът REPowerEU дава възможност на държавите членки да добавят нова глава за REPowerEU към своите национални планове за възстановяване и устойчивост, за да финансират ключови реформи и инвестиции, които ще спомогнат за постигането на целите на REPowerEU. Тези реформи и инвестиции също така ще спомогнат за повишаване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии, както е посочено в промишления план на Зеления пакт, и за изпълнение на свързаните с енергетиката специфични за всяка държава препоръки, отправени към държавите членки през 2022 г. и когато е приложимо, през 2023 г. С Регламента REPowerEU се въвежда нова категория безвъзмездна финансова подкрепа, която се предоставя на държавите членки за финансиране на нови свързани с енергетиката реформи и инвестиции в рамките на техните планове за възстановяване и устойчивост.

| (7) | На 8 март 2023 г. Комисията прие съобщение, в което се предоставят насоки за фискалната политика за 2024 г. („съобщението от 8 март 2023 г.“). То има за цел да подпомогне изготвянето на програмите за стабилност и конвергенция на държавите членки и по този начин да се засили координацията на политиките. В него беше припомнено, че общата клауза за дерогация от Пакта за стабилност и растеж ще бъде дезактивирана в края на 2023 г. Комисията призова за фискални политики през периода 2023—2024 г., които осигуряват средносрочна устойчивост на обслужването на дълга и повишават потенциалния растеж по устойчив начин, и прикани държавите членки да определят в своите програми за стабилност и конвергенция за 2023 г. начина, по който фискалните им планове ще осигурят спазването на референтната стойност по Договора от 3 % от брутния вътрешен продукт (БВП), както и реалистичното и непрекъснато намаляване на дълга или запазването на благоразумно равнище на дълга в средносрочен план. Комисията прикани държавите членки също така постепенно да премахнат националните фискални мерки, въведени за защита на домакинствата и предприятията от енергийния ценови шок, като се започне с тези с най-слаба насоченост. Тя посочи, че ако мерките за подкрепа трябва да бъдат удължени поради подновен натиск върху цените на енергията, държавите членки следва да насочат много по-добре тези мерки към уязвимите домакинства и предприятия. Комисията заяви, че фискалните препоръки ще бъдат количествено определени и диференцирани. Освен това, както се предлага в съобщението на Комисията от 9 ноември 2022 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС, фискалните препоръки ще бъдат формулирани въз основа на нетните първични разходи. Комисията препоръча всички държави членки да продължат да защитават инвестициите, финансирани на национално равнище, и да гарантират ефективното използване на средствата по линия на Механизма и други фондове на Съюза, по-специално с оглед на екологичния и цифровия преход и целите по отношение на устойчивостта. Комисията посочи, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. в съответствие с действащите правни разпоредби. |
| --- | --- |

(7)

На 8 март 2023 г. Комисията прие съобщение, в което се предоставят насоки за фискалната политика за 2024 г. („съобщението от 8 март 2023 г.“). То има за цел да подпомогне изготвянето на програмите за стабилност и конвергенция на държавите членки и по този начин да се засили координацията на политиките. В него беше припомнено, че общата клауза за дерогация от Пакта за стабилност и растеж ще бъде дезактивирана в края на 2023 г. Комисията призова за фискални политики през периода 2023—2024 г., които осигуряват средносрочна устойчивост на обслужването на дълга и повишават потенциалния растеж по устойчив начин, и прикани държавите членки да определят в своите програми за стабилност и конвергенция за 2023 г. начина, по който фискалните им планове ще осигурят спазването на референтната стойност по Договора от 3 % от брутния вътрешен продукт (БВП), както и реалистичното и непрекъснато намаляване на дълга или запазването на благоразумно равнище на дълга в средносрочен план. Комисията прикани държавите членки също така постепенно да премахнат националните фискални мерки, въведени за защита на домакинствата и предприятията от енергийния ценови шок, като се започне с тези с най-слаба насоченост. Тя посочи, че ако мерките за подкрепа трябва да бъдат удължени поради подновен натиск върху цените на енергията, държавите членки следва да насочат много по-добре тези мерки към уязвимите домакинства и предприятия. Комисията заяви, че фискалните препоръки ще бъдат количествено определени и диференцирани. Освен това, както се предлага в съобщението на Комисията от 9 ноември 2022 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС, фискалните препоръки ще бъдат формулирани въз основа на нетните първични разходи. Комисията препоръча всички държави членки да продължат да защитават инвестициите, финансирани на национално равнище, и да гарантират ефективното използване на средствата по линия на Механизма и други фондове на Съюза, по-специално с оглед на екологичния и цифровия преход и целите по отношение на устойчивостта. Комисията посочи, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. в съответствие с действащите правни разпоредби.

| (8) | На 26 април 2023 г. Комисията представи законодателни предложения за извършване на цялостна реформа на правилата на Съюза за икономическо управление. Основната цел на предложенията е да се засили устойчивостта на обслужването на публичния дълг и да се насърчи устойчивият и приобщаващ растеж във всички държави членки чрез реформи и инвестиции. Предложенията на Комисията са насочени към подобряване на националната ангажираност, опростяване на рамката и преминаване към по-голям средносрочен фокус в съчетание с ефективно и по-последователно правоприлагане. Съгласно заключенията на Съвета от 14 март 2023 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС целта е законодателната работа да приключи през 2023 г. |
| --- | --- |

(8)

На 26 април 2023 г. Комисията представи законодателни предложения за извършване на цялостна реформа на правилата на Съюза за икономическо управление. Основната цел на предложенията е да се засили устойчивостта на обслужването на публичния дълг и да се насърчи устойчивият и приобщаващ растеж във всички държави членки чрез реформи и инвестиции. Предложенията на Комисията са насочени към подобряване на националната ангажираност, опростяване на рамката и преминаване към по-голям средносрочен фокус в съчетание с ефективно и по-последователно правоприлагане. Съгласно заключенията на Съвета от 14 март 2023 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС целта е законодателната работа да приключи през 2023 г.

| (9) | На 3 май 2021 г. Полша представи на Комисията своя национален план за възстановяване и устойчивост в съответствие с член 18, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2021/241. Съгласно член 19 от Регламент (ЕС) 2021/241 Комисията оцени целесъобразността, ефективността, ефикасността и съгласуваността на плана за възстановяване и устойчивост в съответствие с насоките за оценка, съдържащи се в приложение V към посочения регламент. На 17 юни 2022 г. Съветът прие своето решение за изпълнение за одобряване на оценката на плана за възстановяване и устойчивост на Полша (6). Отпускането на траншовете зависи от приемането на решение на Комисията в съответствие с член 24, параграф 5 от Регламент (ЕС) 2021/241, в което се посочва, че Полша е изпълнила задоволително съответните ключови етапи и цели, определени в решението за изпълнение на Съвета. Задоволителното изпълнение предполага, че постигането на предходните ключови етапи и цели е запазено. |
| --- | --- |

(9)

На 3 май 2021 г. Полша представи на Комисията своя национален план за възстановяване и устойчивост в съответствие с член 18, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2021/241. Съгласно член 19 от Регламент (ЕС) 2021/241 Комисията оцени целесъобразността, ефективността, ефикасността и съгласуваността на плана за възстановяване и устойчивост в съответствие с насоките за оценка, съдържащи се в приложение V към посочения регламент. На 17 юни 2022 г. Съветът прие своето решение за изпълнение за одобряване на оценката на плана за възстановяване и устойчивост на Полша (6). Отпускането на траншовете зависи от приемането на решение на Комисията в съответствие с член 24, параграф 5 от Регламент (ЕС) 2021/241, в което се посочва, че Полша е изпълнила задоволително съответните ключови етапи и цели, определени в решението за изпълнение на Съвета. Задоволителното изпълнение предполага, че постигането на предходните ключови етапи и цели е запазено.

| (10) | В съответствие с член 8, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1466/97 на 27 април 2023 г. Полша представи националната си програма за реформи за 2023 г. и програмата си за конвергенция за 2023 г. Двете програми бяха оценени заедно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В съответствие с член 27 от Регламент (ЕС) 2021/241 националната програма за реформи за 2023 г. отразява също шестмесечното докладване на Полша относно напредъка, постигнат при изпълнението на нейния план за възстановяване и устойчивост. |
| --- | --- |

(10)

В съответствие с член 8, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1466/97 на 27 април 2023 г. Полша представи националната си програма за реформи за 2023 г. и програмата си за конвергенция за 2023 г. Двете програми бяха оценени заедно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В съответствие с член 27 от Регламент (ЕС) 2021/241 националната програма за реформи за 2023 г. отразява също шестмесечното докладване на Полша относно напредъка, постигнат при изпълнението на нейния план за възстановяване и устойчивост.

| (11) | На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклада за Полша за 2023 г. В него беше оценен напредъкът на Полша в изпълнението на съответните специфични за държавата препоръки, приети от Съвета в периода 2019—2022 г., и беше направен преглед на изпълнението от страна на Полша на плана за възстановяване и устойчивост. Въз основа на този анализ в доклада за държавата бяха посочени пропуски по отношение на предизвикателствата, които не са разгледани или са само частично разгледани в плана за възстановяване и устойчивост, както и по отношение на новите и нововъзникващите предизвикателства. В него бяха оценени също напредъкът на Полша при прилагането на Европейския стълб на социалните права и постигането на водещите цели на Съюза в областта на заетостта, уменията и намаляването на бедността, както и напредъкът в постигането на целите на Обединените нации за устойчиво развитие. |
| --- | --- |

(11)

На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклада за Полша за 2023 г. В него беше оценен напредъкът на Полша в изпълнението на съответните специфични за държавата препоръки, приети от Съвета в периода 2019—2022 г., и беше направен преглед на изпълнението от страна на Полша на плана за възстановяване и устойчивост. Въз основа на този анализ в доклада за държавата бяха посочени пропуски по отношение на предизвикателствата, които не са разгледани или са само частично разгледани в плана за възстановяване и устойчивост, както и по отношение на новите и нововъзникващите предизвикателства. В него бяха оценени също напредъкът на Полша при прилагането на Европейския стълб на социалните права и постигането на водещите цели на Съюза в областта на заетостта, уменията и намаляването на бедността, както и напредъкът в постигането на целите на Обединените нации за устойчиво развитие.

| (12) | В съответствие с данни, потвърдени от Евростат, дефицитът по консолидирания държавен бюджет на Полша се е увеличил от 1,8 % от БВП през 2021 г. до 3,7 % през 2022 г., а консолидираният държавен дълг е намалял от 53,6 % от БВП в края на 2021 г. до 49,1 % в края на 2022 г. На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклад, изготвен в съответствие с член 126, параграф 3 от Договора. В този доклад се разглежда състоянието на бюджета на Полша, тъй като нейният дефицит по консолидирания държавен бюджет през 2022 г. надхвърли референтната стойност по Договора от 3 % от БВП. В доклада се стига до заключението, че критерият за дефицита не е изпълнен. В съответствие със съобщението си от 8 март 2023 г. през пролетта на 2023 г. Комисията не предложи откриване на нови процедури при прекомерен дефицит. Впоследствие Комисията заяви, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. Полша следва да вземе това предвид при изпълнението на бюджета си за 2023 г. и при изготвянето на бюджета си за 2024 г. |
| --- | --- |

(12)

В съответствие с данни, потвърдени от Евростат, дефицитът по консолидирания държавен бюджет на Полша се е увеличил от 1,8 % от БВП през 2021 г. до 3,7 % през 2022 г., а консолидираният държавен дълг е намалял от 53,6 % от БВП в края на 2021 г. до 49,1 % в края на 2022 г. На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклад, изготвен в съответствие с член 126, параграф 3 от Договора. В този доклад се разглежда състоянието на бюджета на Полша, тъй като нейният дефицит по консолидирания държавен бюджет през 2022 г. надхвърли референтната стойност по Договора от 3 % от БВП. В доклада се стига до заключението, че критерият за дефицита не е изпълнен. В съответствие със съобщението си от 8 март 2023 г. през пролетта на 2023 г. Комисията не предложи откриване на нови процедури при прекомерен дефицит. Впоследствие Комисията заяви, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. Полша следва да вземе това предвид при изпълнението на бюджета си за 2023 г. и при изготвянето на бюджета си за 2024 г.

| (13) | Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно от мерките на фискалната политика, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. През 2022 г. тези мерки на фискалната политика, водещи до намаляване на приходите, включваха намалени ставки на данъка върху добавената стойност и акцизите върху енергията и горивата, докато мерките на фискалната политика, водещи до увеличаване на разходите, включваха парични субсидии и таван на цените на електроенергията за домакинствата и субсидии за разходите за газ за дружествата. Комисията оценява нетните бюджетни разходи за тези мерки на 1,9 % от БВП през 2022 г. Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно и от бюджетните разходи за предоставянето на временна закрила на разселените лица от Украйна, които се оценяват на 0,5 % от БВП през 2022 г. В същото време прогнозните разходи за временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, намаляха до 0,7 % от БВП през 2022 г. спрямо 2,4 % през 2021 г. |
| --- | --- |

(13)

Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно от мерките на фискалната политика, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. През 2022 г. тези мерки на фискалната политика, водещи до намаляване на приходите, включваха намалени ставки на данъка върху добавената стойност и акцизите върху енергията и горивата, докато мерките на фискалната политика, водещи до увеличаване на разходите, включваха парични субсидии и таван на цените на електроенергията за домакинствата и субсидии за разходите за газ за дружествата. Комисията оценява нетните бюджетни разходи за тези мерки на 1,9 % от БВП през 2022 г. Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно и от бюджетните разходи за предоставянето на временна закрила на разселените лица от Украйна, които се оценяват на 0,5 % от БВП през 2022 г. В същото време прогнозните разходи за временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, намаляха до 0,7 % от БВП през 2022 г. спрямо 2,4 % през 2021 г.

| (14) | На 18 юни 2021 г. Съветът препоръча през 2022 г. Полша (7) да поддържа подкрепяща фискална позиция, включително от импулса, осигурен от Механизма за възстановяване и устойчивост, и да запази инвестициите, финансирани на национално равнище. |
| --- | --- |

(14)

На 18 юни 2021 г. Съветът препоръча през 2022 г. Полша (7) да поддържа подкрепяща фискална позиция, включително от импулса, осигурен от Механизма за възстановяване и устойчивост, и да запази инвестициите, финансирани на национално равнище.

| (15) | Според оценките на Комисията фискалната позиция (8) през 2022 г. е била подкрепяща — с равнище от ‒ 3,0 % от БВП, както бе препоръчано от Съвета. В съответствие с препоръката на Съвета Полша продължи да подпомага възстановяването с инвестиции, финансирани от Механизма. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, възлизаха на 1,0 % от БВП през 2022 г. (1,3 % от БВП през 2021 г.). Инвестициите, финансирани на национално равнище, осигуриха експанзионистичен принос от 0,2 процентни пункта към фискалната позиция (9). Следователно Полша е запазила инвестициите, финансирани на национално равнище, в съответствие с препоръката на Съвета. Същевременно ръстът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (без новите мерки по отношение на приходите) доведе до експанзионистичен принос в размер на 2,3 процентни пункта към фискалната позиция. Този значителен експанзионистичен принос включваше допълнителното въздействие на мерките, предприети за намаляване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията (допълнителни нетни бюджетни разходи в размер на 1,9 % от БВП), както и разходите за предоставяне на временна закрила на разселените лица от Украйна (0,5 % от БВП). Следователно Полша е държала в достатъчна степен под контрол нарастването на текущите разходи, финансирани на национално равнище. |
| --- | --- |

(15)

Според оценките на Комисията фискалната позиция (8) през 2022 г. е била подкрепяща — с равнище от ‒ 3,0 % от БВП, както бе препоръчано от Съвета. В съответствие с препоръката на Съвета Полша продължи да подпомага възстановяването с инвестиции, финансирани от Механизма. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, възлизаха на 1,0 % от БВП през 2022 г. (1,3 % от БВП през 2021 г.). Инвестициите, финансирани на национално равнище, осигуриха експанзионистичен принос от 0,2 процентни пункта към фискалната позиция (9). Следователно Полша е запазила инвестициите, финансирани на национално равнище, в съответствие с препоръката на Съвета. Същевременно ръстът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (без новите мерки по отношение на приходите) доведе до експанзионистичен принос в размер на 2,3 процентни пункта към фискалната позиция. Този значителен експанзионистичен принос включваше допълнителното въздействие на мерките, предприети за намаляване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията (допълнителни нетни бюджетни разходи в размер на 1,9 % от БВП), както и разходите за предоставяне на временна закрила на разселените лица от Украйна (0,5 % от БВП). Следователно Полша е държала в достатъчна степен под контрол нарастването на текущите разходи, финансирани на национално равнище.

| (16) | Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в програмата за конвергенция за 2023 г. е в съответствие с прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. за 2023 г. и след това. Правителството предвижда реалният БВП да нарасне с 0,9 % през 2023 г. и с 2,8 % през 2024 г. За сравнение, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда малко по-нисък растеж на реалния БВП от 0,7 % през 2023 г. и 2,7 % през 2024 г., главно поради по-ниския прогнозен принос на вътрешното търсене. |
| --- | --- |

(16)

Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в програмата за конвергенция за 2023 г. е в съответствие с прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. за 2023 г. и след това. Правителството предвижда реалният БВП да нарасне с 0,9 % през 2023 г. и с 2,8 % през 2024 г. За сравнение, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда малко по-нисък растеж на реалния БВП от 0,7 % през 2023 г. и 2,7 % през 2024 г., главно поради по-ниския прогнозен принос на вътрешното търсене.

| (17) | В своята програма за конвергенция за 2023 г. правителството очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да се увеличи до 4,7 % от БВП през 2023 г. Увеличението през 2023 г. отразява главно увеличените разходи за отбрана, здравеопазване, заплати в публичния сектор и индексацията на пенсиите, а разходите за мерки за смекчаване на икономическото и социалното въздействие на увеличението на цените на енергията се очаква да останат високи. Според програмата за конвергенция за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да нарасне от 49,1 % в края на 2022 г. до 50,5 % в края на 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 5,0 % от БВП за 2023 г. Тази стойност е по-висока от дефицита, предвиден в програмата за конвергенция за 2023 г., главно поради мерките за предоставяне на извънредна помощ на земеделските стопани, които все още не са посочени в програмата за конвергенция за 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда подобно съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 50,5 % в края на 2023 г. |
| --- | --- |

(17)

В своята програма за конвергенция за 2023 г. правителството очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да се увеличи до 4,7 % от БВП през 2023 г. Увеличението през 2023 г. отразява главно увеличените разходи за отбрана, здравеопазване, заплати в публичния сектор и индексацията на пенсиите, а разходите за мерки за смекчаване на икономическото и социалното въздействие на увеличението на цените на енергията се очаква да останат високи. Според програмата за конвергенция за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да нарасне от 49,1 % в края на 2022 г. до 50,5 % в края на 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 5,0 % от БВП за 2023 г. Тази стойност е по-висока от дефицита, предвиден в програмата за конвергенция за 2023 г., главно поради мерките за предоставяне на извънредна помощ на земеделските стопани, които все още не са посочени в програмата за конвергенция за 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда подобно съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 50,5 % в края на 2023 г.

| (18) | Салдото по консолидирания държавен бюджет през 2023 г. се очаква да продължи да се влияе от мерките, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. Те се състоят главно от нови мерки, като например схеми за замразяване на цените на електроенергията и газа и мерки за подпомагане за енергоемките отрасли. Разходите за тези мерки се компенсират частично от данъците върху извънредните печалби на производителите на газ и електроенергия. Като се вземат предвид тези приходи, нетните бюджетни разходи за мерките за подкрепа в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. възлизат на 1,7% от БВП през 2023 г. (10) Повечето мерки през 2023 г. не изглеждат насочени към най-уязвимите домакинства или предприятия и не запазват изцяло ценовия сигнал за намаляване на търсенето на енергия и повишаване на енергийната ефективност. В резултат на това в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. размерът на целевите мерки за подкрепа, който трябва да бъде взет предвид при оценката на спазването на препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. (11), се оценява на 0,2% от БВП през 2023 г. (спрямо 0,1% от БВП през 2022 г.). Бюджетните разходи за временна закрила на разселените лица от Украйна се очаква да намалеят с 0,2 процентни пункта от БВП в сравнение с 2022 г. И накрая, салдото по консолидирания държавен бюджет за 2023 г. се очаква да се повлияе положително от постепенното премахване на временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, които са оценени на 0,7% от БВП. |
| --- | --- |

(18)

Салдото по консолидирания държавен бюджет през 2023 г. се очаква да продължи да се влияе от мерките, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. Те се състоят главно от нови мерки, като например схеми за замразяване на цените на електроенергията и газа и мерки за подпомагане за енергоемките отрасли. Разходите за тези мерки се компенсират частично от данъците върху извънредните печалби на производителите на газ и електроенергия. Като се вземат предвид тези приходи, нетните бюджетни разходи за мерките за подкрепа в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. възлизат на 1,7% от БВП през 2023 г. (10) Повечето мерки през 2023 г. не изглеждат насочени към най-уязвимите домакинства или предприятия и не запазват изцяло ценовия сигнал за намаляване на търсенето на енергия и повишаване на енергийната ефективност. В резултат на това в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. размерът на целевите мерки за подкрепа, който трябва да бъде взет предвид при оценката на спазването на препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. (11), се оценява на 0,2% от БВП през 2023 г. (спрямо 0,1% от БВП през 2022 г.). Бюджетните разходи за временна закрила на разселените лица от Украйна се очаква да намалеят с 0,2 процентни пункта от БВП в сравнение с 2022 г. И накрая, салдото по консолидирания държавен бюджет за 2023 г. се очаква да се повлияе положително от постепенното премахване на временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, които са оценени на 0,7% от БВП.

| (19) | В препоръката си от 12 юли 2022 г. Съветът препоръча Полша да предприеме действия, за да гарантира, че през 2023 г. растежът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи е в съответствие с като цяло неутрална позиция на политиката (12), като се вземе предвид продължаващата временна и целенасочена подкрепа за най-уязвимите на покачването на цените на енергията домакинства и предприятия и за хората, бягащи от Украйна. В същото време Полша следва да има готовност да адаптира текущите разходи към променящата се ситуация. На Полша се препоръча също да увеличи публичните инвестиции за екологичния и цифровия преход, както и за енергийната сигурност, като се вземе предвид инициативата REPowerEU, включително чрез използване на Механизма и други фондове на Съюза. |
| --- | --- |

(19)

В препоръката си от 12 юли 2022 г. Съветът препоръча Полша да предприеме действия, за да гарантира, че през 2023 г. растежът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи е в съответствие с като цяло неутрална позиция на политиката (12), като се вземе предвид продължаващата временна и целенасочена подкрепа за най-уязвимите на покачването на цените на енергията домакинства и предприятия и за хората, бягащи от Украйна. В същото време Полша следва да има готовност да адаптира текущите разходи към променящата се ситуация. На Полша се препоръча също да увеличи публичните инвестиции за екологичния и цифровия преход, както и за енергийната сигурност, като се вземе предвид инициативата REPowerEU, включително чрез използване на Механизма и други фондове на Съюза.

| (20) | През 2023 г. в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда фискалната позиция да бъде експанзионистична (– 0,8 % от БВП), в контекста на висока инфлация. Това се предхожда от експанзионистична фискална позиция през 2022 г. (– 3,0 % от БВП). Увеличението на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) през 2023 г. се очаква да осигури експанзионистичен принос от 0,8 % от БВП към фискалната позиция. Това включва увеличените разходи за целевите мерки за подкрепа на домакинствата и предприятията, които са най-уязвими по отношение на покачването на цените на енергията, с 0,1 % от БВП. Това включва и по-ниски разходи за предоставяне на временна закрила на разселените лица от Украйна (с 0,2 % от БВП). Ето защо експанзионистичният принос на финансираните на национално равнище нетни първични текущи разходи не се дължи на целенасочената подкрепа за домакинствата и предприятията, които са най-уязвими по отношение на покачването на цените на енергията, и за хората, бягащи от Украйна. Експанзионистичният растеж на финансираните на национално равнище първични текущи разходи се дължи на нецелеви енергийни мерки, по-високи разходи за отбрана и здравеопазване, както и постоянно увеличаване на заплатите в публичния сектор и социалните придобивки. В обобщение, прогнозираният растеж на финансираните на национално равнище първични текущи разходи не е в съответствие с препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, се очаква да възлязат на 1,8 % от БВП през 2023 г., докато финансираните на национално равнище инвестиции се очаква да осигурят рестриктивен принос към фискалната позиция от 0,2 процентни пункта (13). Поради това Полша планира да финансира допълнителни инвестиции чрез Механизма и други фондове на Съюза и не се предвижда да запази финансираните на национално равнище инвестиции. Тя планира да финансира публични инвестиции за екологичния и цифровия преход и за енергийна сигурност в области като енергийната ефективност на сградите, вятърната енергия на сушата и в морето, съхранението на енергия, модернизацията на мрежите, производството на водород и устойчивата мобилност, които са частично финансирани от Механизма и от други фондове на Съюза. |
| --- | --- |

(20)

През 2023 г. в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда фискалната позиция да бъде експанзионистична (– 0,8 % от БВП), в контекста на висока инфлация. Това се предхожда от експанзионистична фискална позиция през 2022 г. (– 3,0 % от БВП). Увеличението на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) през 2023 г. се очаква да осигури експанзионистичен принос от 0,8 % от БВП към фискалната позиция. Това включва увеличените разходи за целевите мерки за подкрепа на домакинствата и предприятията, които са най-уязвими по отношение на покачването на цените на енергията, с 0,1 % от БВП. Това включва и по-ниски разходи за предоставяне на временна закрила на разселените лица от Украйна (с 0,2 % от БВП). Ето защо експанзионистичният принос на финансираните на национално равнище нетни първични текущи разходи не се дължи на целенасочената подкрепа за домакинствата и предприятията, които са най-уязвими по отношение на покачването на цените на енергията, и за хората, бягащи от Украйна. Експанзионистичният растеж на финансираните на национално равнище първични текущи разходи се дължи на нецелеви енергийни мерки, по-високи разходи за отбрана и здравеопазване, както и постоянно увеличаване на заплатите в публичния сектор и социалните придобивки. В обобщение, прогнозираният растеж на финансираните на национално равнище първични текущи разходи не е в съответствие с препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, се очаква да възлязат на 1,8 % от БВП през 2023 г., докато финансираните на национално равнище инвестиции се очаква да осигурят рестриктивен принос към фискалната позиция от 0,2 процентни пункта (13). Поради това Полша планира да финансира допълнителни инвестиции чрез Механизма и други фондове на Съюза и не се предвижда да запази финансираните на национално равнище инвестиции. Тя планира да финансира публични инвестиции за екологичния и цифровия преход и за енергийна сигурност в области като енергийната ефективност на сградите, вятърната енергия на сушата и в морето, съхранението на енергия, модернизацията на мрежите, производството на водород и устойчивата мобилност, които са частично финансирани от Механизма и от други фондове на Съюза.

| (21) | Според програмата за конвергенция за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее до 3,4 % от БВП през 2024 г. Спадът през 2024 г. отразява главно оттеглянето на мерките за подкрепа, свързани с енергийната криза. Според програмата за конвергенция за 2023 г. се очаква съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да нарасне до 52,4 % в края на 2024 г. Въз основа на мерките на политиката, известни към крайната дата на изготвяне на прогнозата, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 3,7 % от БВП през 2024 г. Тази стойност е по-висока от дефицита, предвиден в програмата за конвергенция за 2023 г., главно поради мерките, които все още не са посочени в програмата. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда подобно съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 53,0 % в края на 2024 г. |
| --- | --- |

(21)

Според програмата за конвергенция за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее до 3,4 % от БВП през 2024 г. Спадът през 2024 г. отразява главно оттеглянето на мерките за подкрепа, свързани с енергийната криза. Според програмата за конвергенция за 2023 г. се очаква съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да нарасне до 52,4 % в края на 2024 г. Въз основа на мерките на политиката, известни към крайната дата на изготвяне на прогнозата, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 3,7 % от БВП през 2024 г. Тази стойност е по-висока от дефицита, предвиден в програмата за конвергенция за 2023 г., главно поради мерките, които все още не са посочени в програмата. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда подобно съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 53,0 % в края на 2024 г.

| (22) | В програмата за конвергенция за 2023 г. се предвижда постепенно премахване на повечето от мерките за енергийна подкрепа през 2024 г. Понастоящем Комисията приема, че нетните разходи за мерките за енергийна подкрепа възлизат на 0,3 % от БВП през 2024 г. Това се базира на допускането, че няма да има нови увеличения на цените на енергията. Повечето от мерките за енергийна подкрепа, които понастоящем се планира да останат в сила през 2024 г., не изглеждат насочени към уязвимите домакинства и не запазват напълно ценовия сигнал за намаляване на търсенето на енергия и повишаване на енергийната ефективност. |
| --- | --- |

(22)

В програмата за конвергенция за 2023 г. се предвижда постепенно премахване на повечето от мерките за енергийна подкрепа през 2024 г. Понастоящем Комисията приема, че нетните разходи за мерките за енергийна подкрепа възлизат на 0,3 % от БВП през 2024 г. Това се базира на допускането, че няма да има нови увеличения на цените на енергията. Повечето от мерките за енергийна подкрепа, които понастоящем се планира да останат в сила през 2024 г., не изглеждат насочени към уязвимите домакинства и не запазват напълно ценовия сигнал за намаляване на търсенето на енергия и повишаване на енергийната ефективност.

| (23) | В Регламент (ЕО) No 1466/97 се призовава за годишно подобрение на структурното бюджетно салдо в посока постигане на средносрочната бюджетна цел с 0,5 % от БВП като референтна стойност (14). Като се вземат предвид съображенията за фискална устойчивост и необходимостта от намаляване на дефицита до стойност под референтната стойност по Договора от 3 % от БВП за 2024 г., според Комисията би било целесъобразно подобрение на структурното салдо от поне 0,5 % от БВП. За да се гарантира такова подобрение, и в съответствие с методиката на Комисията, нарастването на финансираните на национално равнище нетни първични разходи (15) през 2024 г. следва да не надвишава 7,8 %, както е отразено в настоящата препоръка. В същото време оставащите мерки за енергийна подкрепа (които понастоящем Комисията оценява на 1,7 % от БВП през 2023 г.) следва постепенно да бъдат премахнати, ако развитието на енергийния пазар позволява това и като се започне от най-слабо насочените мерки, а свързаните с това икономии следва да бъдат използвани за намаляване на бюджетния дефицит. Съгласно оценките на Комисията това ще доведе до растеж на нетните първични разходи под препоръчания максимален растеж за 2024 г. Освен това според прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. ръстът на финансираните на национално равнище нетни първични текущи разходи през 2023 г. не е в съответствие с препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. Ако това се потвърди, ще бъде целесъобразно растежът на нетните първични разходи през 2024 г. да бъде по-малък. |
| --- | --- |

(23)

В Регламент (ЕО) No 1466/97 се призовава за годишно подобрение на структурното бюджетно салдо в посока постигане на средносрочната бюджетна цел с 0,5 % от БВП като референтна стойност (14). Като се вземат предвид съображенията за фискална устойчивост и необходимостта от намаляване на дефицита до стойност под референтната стойност по Договора от 3 % от БВП за 2024 г., според Комисията би било целесъобразно подобрение на структурното салдо от поне 0,5 % от БВП. За да се гарантира такова подобрение, и в съответствие с методиката на Комисията, нарастването на финансираните на национално равнище нетни първични разходи (15) през 2024 г. следва да не надвишава 7,8 %, както е отразено в настоящата препоръка. В същото време оставащите мерки за енергийна подкрепа (които понастоящем Комисията оценява на 1,7 % от БВП през 2023 г.) следва постепенно да бъдат премахнати, ако развитието на енергийния пазар позволява това и като се започне от най-слабо насочените мерки, а свързаните с това икономии следва да бъдат използвани за намаляване на бюджетния дефицит. Съгласно оценките на Комисията това ще доведе до растеж на нетните първични разходи под препоръчания максимален растеж за 2024 г. Освен това според прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. ръстът на финансираните на национално равнище нетни първични текущи разходи през 2023 г. не е в съответствие с препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. Ако това се потвърди, ще бъде целесъобразно растежът на нетните първични разходи през 2024 г. да бъде по-малък.

| (24) | Ако се допусне, че политиките остават непроменени, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда нетните първични разходи, финансирани на национално равнище, да нараснат с 5,6 % през 2024 г., което е под препоръчания темп на растеж. Предвидената в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. корекция е малко по-малка от икономиите от пълното премахване на мерките за енергийна подкрепа, тъй като някои от тези мерки се очаква да останат в сила през 2024 г. |
| --- | --- |

(24)

Ако се допусне, че политиките остават непроменени, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда нетните първични разходи, финансирани на национално равнище, да нараснат с 5,6 % през 2024 г., което е под препоръчания темп на растеж. Предвидената в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. корекция е малко по-малка от икономиите от пълното премахване на мерките за енергийна подкрепа, тъй като някои от тези мерки се очаква да останат в сила през 2024 г.

| (25) | Според програмата за конвергенция за 2023 г. се очаква публичните инвестиции да останат стабилни на равнище от 4,2 % от БВП през 2024 г., подобно на равнището от 2023 г. В програмата за конвергенция за 2023 г. са посочени реформи и инвестиции, които се очаква да допринесат за фискалната устойчивост и за устойчивия и приобщаващ растеж. Те включват реформи на фискалната рамка, които също са част от плана за възстановяване и устойчивост. |
| --- | --- |

(25)

Според програмата за конвергенция за 2023 г. се очаква публичните инвестиции да останат стабилни на равнище от 4,2 % от БВП през 2024 г., подобно на равнището от 2023 г. В програмата за конвергенция за 2023 г. са посочени реформи и инвестиции, които се очаква да допринесат за фискалната устойчивост и за устойчивия и приобщаващ растеж. Те включват реформи на фискалната рамка, които също са част от плана за възстановяване и устойчивост.

| (26) | В програмата за конвергенция за 2023 г. се очертава средносрочен фискален план до 2026 г. Според програмата за конвергенция за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее до 2,9 % от БВП през 2025 г. и да остане на това равнище през 2026 г. Следователно се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет да спадне под 3 % от БВП до 2025 г. Според програмата за конвергенция за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да нарасне от 52,4 % в края на 2024 г. до 55,4 % до края на 2026 г. |
| --- | --- |

(26)

В програмата за конвергенция за 2023 г. се очертава средносрочен фискален план до 2026 г. Според програмата за конвергенция за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее до 2,9 % от БВП през 2025 г. и да остане на това равнище през 2026 г. Следователно се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет да спадне под 3 % от БВП до 2025 г. Според програмата за конвергенция за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да нарасне от 52,4 % в края на 2024 г. до 55,4 % до края на 2026 г.

| (27) | Остават значителни възможности за повишаване на ефективността на публичните разходи за социални помощи. Социалните помощи остават до голяма степен нецелеви и без проверка на имущественото състояние на равнището на домакинствата. По-доброто насочване на обезщетенията би довело до по-ефективно използване на публичните ресурси за борба с бедността и за подпомагане на най-нуждаещите се. |
| --- | --- |

(27)

Остават значителни възможности за повишаване на ефективността на публичните разходи за социални помощи. Социалните помощи остават до голяма степен нецелеви и без проверка на имущественото състояние на равнището на домакинствата. По-доброто насочване на обезщетенията би довело до по-ефективно използване на публичните ресурси за борба с бедността и за подпомагане на най-нуждаещите се.

| (28) | Бързото застаряване на населението поставя предизвикателства пред полската пенсионна система. Съществуващата пенсионна система предполага пенсионна възраст, която не се увеличава дори когато средната продължителност на живота и годините, прекарани в пенсия, продължават да нарастват. Настоящата пенсионна система с дефинирани вноски прави системата финансово балансирана, но би довела до силен спад в бъдещите пенсионни плащания спрямо последната заплата. Това би означавало, че голям дял от пенсионерите ще бъдат изложени на риск от бедност. Анализът на Комисията показва, че само за да се запази равнището на обезщетения близо до сегашното равнище, Полша ще трябва да изразходва допълнителни 6,7 % от своя БВП до 2070 г. Неотдавнашните промени в общата пенсионна система и скъпоструващите специални пенсионни режими направиха пенсионните плащания по-щедри за сегашните пенсионери. Това намали стимулите за работа отвъд сравнително ниската пенсионна възраст, която е определена на 60 години за жените и 65 години за мъжете, и увеличи натиска върху разходите, свързани със застаряването на населението. |
| --- | --- |

(28)

Бързото застаряване на населението поставя предизвикателства пред полската пенсионна система. Съществуващата пенсионна система предполага пенсионна възраст, която не се увеличава дори когато средната продължителност на живота и годините, прекарани в пенсия, продължават да нарастват. Настоящата пенсионна система с дефинирани вноски прави системата финансово балансирана, но би довела до силен спад в бъдещите пенсионни плащания спрямо последната заплата. Това би означавало, че голям дял от пенсионерите ще бъдат изложени на риск от бедност. Анализът на Комисията показва, че само за да се запази равнището на обезщетения близо до сегашното равнище, Полша ще трябва да изразходва допълнителни 6,7 % от своя БВП до 2070 г. Неотдавнашните промени в общата пенсионна система и скъпоструващите специални пенсионни режими направиха пенсионните плащания по-щедри за сегашните пенсионери. Това намали стимулите за работа отвъд сравнително ниската пенсионна възраст, която е определена на 60 години за жените и 65 години за мъжете, и увеличи натиска върху разходите, свързани със застаряването на населението.

| (29) | В съответствие с член 19, параграф 3, буква б) от Регламент (ЕС) 2021/241 и критерий 2.2 от приложение V към него планът за възстановяване и устойчивост включва широк набор от взаимно подсилващи се реформи и инвестиции, които трябва да бъдат изпълнени до 2026 г. Поради късното приемане на плана за възстановяване и устойчивост на Полша през юни 2022 г. изпълнението му беше значително забавено. Укрепването на независимостта и безпристрастността на съдилищата и коригирането на положението на съдиите, засегнати от решенията на дисциплинарната колегия на Върховния съд по дисциплинарни дела и дела за съдебен имунитет, са предварително условие, за да може Комисията да изплати всички плащания на страната и да гарантира защитата на финансовите интереси на Съюза, което дава възможност за бързо и стабилно изпълнение на плана. Полша започна да прилага ключови мерки в плана за възстановяване и устойчивост, сред които реформи в областта на фискалната рамка, здравеопазването, цифровия преход, енергийната ефективност и пазара на труда. Въпреки че Полша не е представила официално допълнения към плана, нито глава за REPowerEU, се провеждат текущи обсъждания с Комисията. В съответствие с член 14, параграф 6 от Регламент (ЕС) 2021/241 на 31 март 2023 г. Полша изрази намерението си да поиска допълнителна подкрепа под формата на заем в размер на 23 милиарда евро по линия на Механизма. Бързото включване на новата глава за REPowerEU в плана за възстановяване и устойчивост ще позволи да бъдат финансирани допълнителни реформи и инвестиции в подкрепа на стратегическите цели на Полша в областта на енергетиката и екологичния преход. Системното и ефективно участие на местните и регионалните власти, социалните партньори и други съответни заинтересовани страни, както и цялостното качество на социалния диалог продължават да бъдат важни за успешното изпълнение на плана за възстановяване и устойчивост, както и на други икономически политики и политики в областта на заетостта, които излизат извън рамките на този план, за да се гарантира широка ангажираност с цялостната програма на политиката. |
| --- | --- |

(29)

В съответствие с член 19, параграф 3, буква б) от Регламент (ЕС) 2021/241 и критерий 2.2 от приложение V към него планът за възстановяване и устойчивост включва широк набор от взаимно подсилващи се реформи и инвестиции, които трябва да бъдат изпълнени до 2026 г. Поради късното приемане на плана за възстановяване и устойчивост на Полша през юни 2022 г. изпълнението му беше значително забавено. Укрепването на независимостта и безпристрастността на съдилищата и коригирането на положението на съдиите, засегнати от решенията на дисциплинарната колегия на Върховния съд по дисциплинарни дела и дела за съдебен имунитет, са предварително условие, за да може Комисията да изплати всички плащания на страната и да гарантира защитата на финансовите интереси на Съюза, което дава възможност за бързо и стабилно изпълнение на плана. Полша започна да прилага ключови мерки в плана за възстановяване и устойчивост, сред които реформи в областта на фискалната рамка, здравеопазването, цифровия преход, енергийната ефективност и пазара на труда. Въпреки че Полша не е представила официално допълнения към плана, нито глава за REPowerEU, се провеждат текущи обсъждания с Комисията. В съответствие с член 14, параграф 6 от Регламент (ЕС) 2021/241 на 31 март 2023 г. Полша изрази намерението си да поиска допълнителна подкрепа под формата на заем в размер на 23 милиарда евро по линия на Механизма. Бързото включване на новата глава за REPowerEU в плана за възстановяване и устойчивост ще позволи да бъдат финансирани допълнителни реформи и инвестиции в подкрепа на стратегическите цели на Полша в областта на енергетиката и екологичния преход. Системното и ефективно участие на местните и регионалните власти, социалните партньори и други съответни заинтересовани страни, както и цялостното качество на социалния диалог продължават да бъдат важни за успешното изпълнение на плана за възстановяване и устойчивост, както и на други икономически политики и политики в областта на заетостта, които излизат извън рамките на този план, за да се гарантира широка ангажираност с цялостната програма на политиката.

| (30) | През 2022 г. Комисията одобри всички програмни документи на Полша в областта на политиката на сближаване. Бързото изпълнение на програмите по линия на политиката на сближаване при взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост, включително главата за REPowerEU, е от ключово значение за осъществяване на екологичния и цифровия преход, повишаване на икономическата и социалната устойчивост и постигане на балансирано териториално развитие в Полша. |
| --- | --- |

(30)

През 2022 г. Комисията одобри всички програмни документи на Полша в областта на политиката на сближаване. Бързото изпълнение на програмите по линия на политиката на сближаване при взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост, включително главата за REPowerEU, е от ключово значение за осъществяване на екологичния и цифровия преход, повишаване на икономическата и социалната устойчивост и постигане на балансирано териториално развитие в Полша.

| (31) | Освен икономическите и социалните предизвикателства, разгледани в плана за възстановяване и устойчивост и програмите по линия на политиката на сближаване, Полша е изправена пред редица допълнителни предизвикателства, свързани с инвестиционния климат, енергийната политика и екологичния преход. |
| --- | --- |

(31)

Освен икономическите и социалните предизвикателства, разгледани в плана за възстановяване и устойчивост и програмите по линия на политиката на сближаване, Полша е изправена пред редица допълнителни предизвикателства, свързани с инвестиционния климат, енергийната политика и екологичния преход.

| (32) | Независимостта, ефикасността и качеството на правосъдната система са от съществено значение за изграждането на стабилна и предвидима бизнес среда, както и на благоприятен инвестиционен климат. Те играят важна роля за постигането на устойчив икономически растеж в средносрочен и дългосрочен план. Инвестиционният климат в Полша продължава да бъде засегнат от сериозните опасения, свързани с върховенството на закона, включително независимостта на съдебната власт, както е посочено в решенията на Съда на Европейския съюз („Съда“) и на Европейския съд по правата на човека. Освен това на 15 февруари 2023 г. Комисията заведе дело срещу Полша пред Съда на Европейския съюз за нарушения на правото на Съюза от страна на Конституционния съд на Полша и неговата съдебна практика, които представляват особено предизвикателство за предимството на правото на Съюза. |
| --- | --- |

(32)

Независимостта, ефикасността и качеството на правосъдната система са от съществено значение за изграждането на стабилна и предвидима бизнес среда, както и на благоприятен инвестиционен климат. Те играят важна роля за постигането на устойчив икономически растеж в средносрочен и дългосрочен план. Инвестиционният климат в Полша продължава да бъде засегнат от сериозните опасения, свързани с върховенството на закона, включително независимостта на съдебната власт, както е посочено в решенията на Съда на Европейския съюз („Съда“) и на Европейския съд по правата на човека. Освен това на 15 февруари 2023 г. Комисията заведе дело срещу Полша пред Съда на Европейския съюз за нарушения на правото на Съюза от страна на Конституционния съд на Полша и неговата съдебна практика, които представляват особено предизвикателство за предимството на правото на Съюза.

| (33) | Енергийният микс на Полша е силно доминиран от изкопаемите горива, като въглищата представляват около 60 % от него, а възобновяемите енергийни източници — едва 13 % през 2021 г. Полша спря вноса на природен газ от Русия от април 2022 г., а на нефт — от февруари 2023 г. Въздействието върху сигурността на енергийните доставки на страната беше намалено чрез усилията за диверсификация през последните години. В Полша декарбонизацията е значително по-ниска от тази на другите държави членки. Полша все още разполага с достатъчно възможности за преодоляване на регулаторните и административните пречки пред ускоряването на внедряването на възобновяеми енергийни източници. Увеличаването на производството на енергия от възобновяеми източници е от ключово значение за декарбонизацията на полската икономика и за постигането на неутралност по отношение на климата. За да разгърне потенциала на възобновяемите източници, Полша трябва да подобри вътрешните си мрежи за пренос и разпределение на енергия, както и тези за съхранение на енергия, и да реформира регулаторната си среда. По-специално Полша следва да приложи мерки за премахване на пречките пред процеса на издаване на разрешения за възобновяеми енергийни източници. Тези мерки следва да се съсредоточат върху: i) ускоряване на включването на възобновяеми енергийни източници в териториалните планове; ii) създаване на предпочитани зони за производство на енергия от възобновяеми източници; iii) изменение на правилата относно разрешенията за свързване към мрежата; и iv) модернизиране на остарели и неефективни разпределителни мрежи. Необходими са допълнителни реформи за: i) предоставяне на възможност на предприятията да се възползват от чистата енергия чрез дългосрочни договори за доставка и търсене на електроенергия, като например споразумения за закупуване на електроенергия; ii) премахване на ограниченията за енергийните общности; и iii) насърчаване на внедряването на възобновяеми енергийни източници в сектора на централното отопление. |
| --- | --- |

(33)

Енергийният микс на Полша е силно доминиран от изкопаемите горива, като въглищата представляват около 60 % от него, а възобновяемите енергийни източници — едва 13 % през 2021 г. Полша спря вноса на природен газ от Русия от април 2022 г., а на нефт — от февруари 2023 г. Въздействието върху сигурността на енергийните доставки на страната беше намалено чрез усилията за диверсификация през последните години. В Полша декарбонизацията е значително по-ниска от тази на другите държави членки. Полша все още разполага с достатъчно възможности за преодоляване на регулаторните и административните пречки пред ускоряването на внедряването на възобновяеми енергийни източници. Увеличаването на производството на енергия от възобновяеми източници е от ключово значение за декарбонизацията на полската икономика и за постигането на неутралност по отношение на климата. За да разгърне потенциала на възобновяемите източници, Полша трябва да подобри вътрешните си мрежи за пренос и разпределение на енергия, както и тези за съхранение на енергия, и да реформира регулаторната си среда. По-специално Полша следва да приложи мерки за премахване на пречките пред процеса на издаване на разрешения за възобновяеми енергийни източници. Тези мерки следва да се съсредоточат върху: i) ускоряване на включването на възобновяеми енергийни източници в териториалните планове; ii) създаване на предпочитани зони за производство на енергия от възобновяеми източници; iii) изменение на правилата относно разрешенията за свързване към мрежата; и iv) модернизиране на остарели и неефективни разпределителни мрежи. Необходими са допълнителни реформи за: i) предоставяне на възможност на предприятията да се възползват от чистата енергия чрез дългосрочни договори за доставка и търсене на електроенергия, като например споразумения за закупуване на електроенергия; ii) премахване на ограниченията за енергийните общности; и iii) насърчаване на внедряването на възобновяеми енергийни източници в сектора на централното отопление.

| (34) | Потреблението на природен газ в Полша е намаляло с 13 % през периода между август 2022 г. и март 2023 г. в сравнение със средното потребление на газ за същия период през предходните пет години — това е малко под целта за намаляване от 15 %, определена в Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета (16). Полша се насърчава да увеличи усилията си за временно намаляване на търсенето на газ до 31 март 2024 г. съгласно Регламент (ЕС) 2023/706 на Съвета (17). Въпреки редица мерки за ограничаване на търсенето на енергия са необходими допълнителни усилия за подобряване на енергийната ефективност, особено за жилищните сгради и системите за централно отопление. Крайното потребление на енергия в Полша е било 75,2 Mtoe през 2021 г., като е нараствало през последното десетилетие. В момента повече от половината от търсенето на енергия за отопление на жилищни сгради се задоволява от въглища, чрез пряко използване или непряко чрез централно отопление. Жилищните сгради обаче остават до голяма степен енергийно неефективни, което допринася за наличието на по-големи нужди от инвестиции в сравнение с други държави членки. Освен това секторът на централното отопление се нуждае от целенасочени реформи и засилени инвестиции, за да се ускори декарбонизацията му, да се повиши ефективността му и да се гарантира неговата дългосрочна финансова жизнеспособност. |
| --- | --- |

(34)

Потреблението на природен газ в Полша е намаляло с 13 % през периода между август 2022 г. и март 2023 г. в сравнение със средното потребление на газ за същия период през предходните пет години — това е малко под целта за намаляване от 15 %, определена в Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета (16). Полша се насърчава да увеличи усилията си за временно намаляване на търсенето на газ до 31 март 2024 г. съгласно Регламент (ЕС) 2023/706 на Съвета (17). Въпреки редица мерки за ограничаване на търсенето на енергия са необходими допълнителни усилия за подобряване на енергийната ефективност, особено за жилищните сгради и системите за централно отопление. Крайното потребление на енергия в Полша е било 75,2 Mtoe през 2021 г., като е нараствало през последното десетилетие. В момента повече от половината от търсенето на енергия за отопление на жилищни сгради се задоволява от въглища, чрез пряко използване или непряко чрез централно отопление. Жилищните сгради обаче остават до голяма степен енергийно неефективни, което допринася за наличието на по-големи нужди от инвестиции в сравнение с други държави членки. Освен това секторът на централното отопление се нуждае от целенасочени реформи и засилени инвестиции, за да се ускори декарбонизацията му, да се повиши ефективността му и да се гарантира неговата дългосрочна финансова жизнеспособност.

| (35) | Между 2005 г. и 2021 г. емисиите на парникови газове от вътрешния транспорт, с изключение на въздухоплаването в Полша, са се увеличили с 88,3 %, което е в рязък контраст с намалението средно със 7,5 % в Съюза. Дори с допълнителните мерки, включени в плана на Полша в областта на енергетиката и климата, до 2030 г. емисиите на парникови газове от този сектор се очаква да продължат да бъдат с 56 % по-високи, отколкото през 2005 г. Въз основа на реформите и инвестициите в плана за устойчивост и възстановяване на Полша са необходими допълнителни усилия за насърчаване на устойчивите видове обществен транспорт. Електрификацията на вътрешния транспорт трябва да върви ръка за ръка с декарбонизацията на електроснабдяването, за да се намалят ефективно емисиите по сектори. |
| --- | --- |

(35)

Между 2005 г. и 2021 г. емисиите на парникови газове от вътрешния транспорт, с изключение на въздухоплаването в Полша, са се увеличили с 88,3 %, което е в рязък контраст с намалението средно със 7,5 % в Съюза. Дори с допълнителните мерки, включени в плана на Полша в областта на енергетиката и климата, до 2030 г. емисиите на парникови газове от този сектор се очаква да продължат да бъдат с 56 % по-високи, отколкото през 2005 г. Въз основа на реформите и инвестициите в плана за устойчивост и възстановяване на Полша са необходими допълнителни усилия за насърчаване на устойчивите видове обществен транспорт. Електрификацията на вътрешния транспорт трябва да върви ръка за ръка с декарбонизацията на електроснабдяването, за да се намалят ефективно емисиите по сектори.

| (36) | Недостигът на работна ръка и умения в сектори и професии, които са от ключово значение за екологичния преход, включително производството, внедряването и поддръжката на технологии с нулеви нетни емисии, създава пречки пред прехода към икономика с нулеви нетни емисии. Висококачествените системи за образование и обучение, които отговарят на променящите се нужди на пазара на труда, и целенасочените мерки за повишаване на квалификацията и за преквалификация са от ключово значение за намаляване на недостига на умения и насърчаване на приобщаването и пренасочването на работната сила. За да се отключи неоползотвореното предлагане на работна ръка, тези мерки трябва да бъдат достъпни, по-специално за физическите лица и в секторите и регионите, които са най-силно засегнати от екологичния преход. В контекста на екологичния преход в Полша недостигът на работна ръка в ключови сектори се е увеличил през последните години, което е свързано и с липсата на подходящи умения, и създава пречки в прехода към икономика с нулеви нетни емисии. През 2022 г. недостигът на работна ръка беше отчетен като фактор, който ограничава производството в промишлеността (63,4 % от предприятията) и строителството (74,6 % от предприятията). |
| --- | --- |

(36)

Недостигът на работна ръка и умения в сектори и професии, които са от ключово значение за екологичния преход, включително производството, внедряването и поддръжката на технологии с нулеви нетни емисии, създава пречки пред прехода към икономика с нулеви нетни емисии. Висококачествените системи за образование и обучение, които отговарят на променящите се нужди на пазара на труда, и целенасочените мерки за повишаване на квалификацията и за преквалификация са от ключово значение за намаляване на недостига на умения и насърчаване на приобщаването и пренасочването на работната сила. За да се отключи неоползотвореното предлагане на работна ръка, тези мерки трябва да бъдат достъпни, по-специално за физическите лица и в секторите и регионите, които са най-силно засегнати от екологичния преход. В контекста на екологичния преход в Полша недостигът на работна ръка в ключови сектори се е увеличил през последните години, което е свързано и с липсата на подходящи умения, и създава пречки в прехода към икономика с нулеви нетни емисии. През 2022 г. недостигът на работна ръка беше отчетен като фактор, който ограничава производството в промишлеността (63,4 % от предприятията) и строителството (74,6 % от предприятията).

| (37) | С оглед на оценката на Комисията Съветът разгледа програмата за конвергенция за 2023 г., като становището му (18) е изразено в препоръка 1, |
| --- | --- |

(37)

С оглед на оценката на Комисията Съветът разгледа програмата за конвергенция за 2023 г., като становището му (18) е изразено в препоръка 1,

ПРЕПОРЪЧВА на Полша да предприеме през 2023 г. и 2024 г. следните действия:

1.

Да осигури разумна фискална политика, по-специално като ограничи номиналното увеличение на финансираните на национално равнище нетни първични разходи през 2024 г. до не повече от 7,8 % (19).

Да запази финансираните на национално равнище публични инвестиции и да гарантира, че безвъзмездните средства по Механизма и другите фондове на Съюза се усвояват ефективно, по-специално с цел насърчаване на екологичния и цифровия преход.

За периода след 2024 г. — да продължи да следва средносрочна фискална стратегия за постепенна и устойчива консолидация, съчетана с инвестиции и реформи, водещи до по-висок устойчив растеж, с цел постигане на разумна средносрочна фискална позиция.

Да подобри ефективността на публичните разходи, включително чрез по-добро насочване на социалните помощи. Да гарантира адекватността на бъдещите пенсионни обезщетения и устойчивостта на пенсионната система чрез предприемане на мерки за увеличаване на действителната възраст на пенсиониране и извършване на реформа на преференциалните пенсионни схеми.

2.

Да изпълни спешно необходимите ключови етапи и цели, свързани със защитата на финансовите интереси на Съюза, за да направи възможно бързото и стабилно изпълнение на своя план за възстановяване и устойчивост. Да завърши бързо главата за REPowerEU с цел своевременно започване на изпълнението ѝ. Да пристъпи към бързо изпълнение на програмите по линия на политиката на сближаване при тясно взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост.

3.

Да подобри инвестиционния климат, включително чрез гарантиране на независимостта на съдебната власт.

4.

Да ускори постепенното премахване на изкопаемите горива и внедряването на енергия от възобновяеми източници. Да реформира правната рамка за издаване на разрешения за свързване към мрежата и за възобновяеми енергийни източници, включително енергийни общности, биометан и водород от възобновяеми източници. Да приложи мерки за насърчаване на енергоспестяването и намаляването на търсенето на газ. Да увеличи инвестициите в енергийна ефективност на сградите и декарбонизация на топлоснабдяването в системите за централно отопление с цел справяне с енергийната бедност. Да насърчава допълнително устойчивите видове обществен транспорт. Да увеличи усилията на политиката, насочени към предоставянето и придобиването на уменията и компетентностите, необходими за екологичния преход, включително за санирането на сгради.

Съставено в Брюксел на 14 юли 2023 година.

За Съвета

Председател

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета от 12 февруари 2021 г. за създаване на Механизъм за възстановяване и устойчивост (ОВ L 57, 18.2.2021 г., стр. 17).

2

(3)  Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25).

3

(4)  Препоръка на Съвета от 16 май 2023 г. относно икономическата политика на еврозоната (ОВ C 180, 23.5.2023 г., стр. 1).

4

(5)  Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета от 27 февруари 2023 г. за изменение на Регламент (ЕС) 2021/241 във връзка с главите за REPowerEU в плановете за възстановяване и устойчивост и за изменение на регламенти (ЕС) No 1303/2013, (ЕС) 2021/1060 и (ЕС) 2021/1755 и Директива 2003/87/ЕО (ОВ L 63, 28.2.2023 г., стр. 1).

5

(6)  ST 9728/2022 INIT; ST 9728/2022 ADD 1.

6

(7)  Препоръка на Съвета от 18 юни 2021 г., съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция за 2021 г. на Полша (ОВ C 304, 29.7.2021 г., стр. 98).

7

(8)  Фискалната позиция се измерва с промяната в първичните разходи (без дискреционните мерки по отношение на приходите), като се изключват временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, но се включват разходите, финансирани с безвъзмездна подкрепа (безвъзмездни средства) по Механизма и с други фондове на Съюза — спрямо средносрочния потенциален растеж. За повече подробности вж. каре 1 във фискалните статистически таблици.

8

(9)  Другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, осигуриха експанзионистичен принос от 0,8 процентни пункта от БВП, като отразяваха до голяма степен държавната подкрепа за финансовите институции.

9

(10)  Тази стойност представлява равнището на годишните бюджетни разходи за тези мерки, включително текущите приходи и разходи, както и когато е уместно — мерките за капиталови разходи.

10

(11)  Препоръка на Съвета от 12 юли 2022 г. относно националната програма за реформи на Полша за 2022 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Полша за 2022 г. (ОВ C 334, 1.9.2022 г., стр. 171).

11

(12)  Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. средносрочният (среден за 10 години) потенциален растеж на производството на Полша, който се използва за измерване на фискалната позиция, се оценява на 15,5 % в номинално изражение.

12

(13)  Очаква се другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, да осигурят рестриктивен принос от 0,6 процентни пункта от БВП, което отразява ефекта на оттегляне на държавната подкрепа за финансовите институции през 2022 г.

13

(14)  Член 5 от Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета също така изисква корекция от над 0,5 % от БВП за държавите членки с държавен дълг, надвишаващ 60 % от БВП, или с по-ясно изразени рискове за устойчивостта на обслужването на дълга.

14

(15)  Нетните първични разходи се определят като разходите, финансирани на национално равнище, след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите и като се изключат разходите за лихви и разходите за циклична безработица.

15

(16)  Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета от 5 август 2022 г. относно координирани мерки за намаляване на търсенето на газ (ОВ L 206, 8.8.2022 г., стр. 1).

16

(17)  Регламент (ЕС) 2023/706 на Съвета от 30 март 2023 г. за изменение на Регламент (ЕС) 2022/1369 във връзка с продължаване на периода на намаляване на търсенето във връзка с мерките за намаляване на търсенето на газ, и за засилване на докладването и наблюдението на тяхното прилагане (ОВ L 93, 31.3.2023 г., стр. 1).

17

(18)  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

18

(19)  Което се очаква да съответства на годишно подобрение на структурното бюджетно салдо от поне 0,5 % от БВП за 2024 г., както е посочено в съображение 23.

19

---

| 1.9.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 312/206 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 312/206

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 14 юли 2023 година

относно националната програма за реформи на Португалия за 2023 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Португалия за 2023 г.

(2023/C 312/22)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,

като взе предвид Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета (3), с който бе създаден Механизмът за възстановяване и устойчивост („Механизмът“), влезе в сила на 19 февруари 2021 г. По Механизма се предоставя финансова подкрепа на държавите членки за осъществяването на реформи и инвестиции, водещи до фискален стимул, финансиран от Съюза. В съответствие с приоритетите на европейския семестър Механизмът допринася за икономическото и приобщаващото възстановяване и за осъществяването на устойчиви и стимулиращи растежа реформи и инвестиции, по-специално реформи и инвестиции за насърчаване на екологичния и цифровия преход и за укрепване на устойчивостта на икономиките на държавите членки. Механизмът също така спомага за укрепването на публичните финанси и стимулира растежа и създаването на работни места в средносрочен и дългосрочен план, подобрява териториалното сближаване в рамките на Съюза и подкрепя непрекъснатото прилагане на Европейския стълб на социалните права. Максималното финансово участие за държава членка в рамките на Механизма беше актуализирано на 30 юни 2022 г. в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕС) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета (3), с който бе създаден Механизмът за възстановяване и устойчивост („Механизмът“), влезе в сила на 19 февруари 2021 г. По Механизма се предоставя финансова подкрепа на държавите членки за осъществяването на реформи и инвестиции, водещи до фискален стимул, финансиран от Съюза. В съответствие с приоритетите на европейския семестър Механизмът допринася за икономическото и приобщаващото възстановяване и за осъществяването на устойчиви и стимулиращи растежа реформи и инвестиции, по-специално реформи и инвестиции за насърчаване на екологичния и цифровия преход и за укрепване на устойчивостта на икономиките на държавите членки. Механизмът също така спомага за укрепването на публичните финанси и стимулира растежа и създаването на работни места в средносрочен и дългосрочен план, подобрява териториалното сближаване в рамките на Съюза и подкрепя непрекъснатото прилагане на Европейския стълб на социалните права. Максималното финансово участие за държава членка в рамките на Механизма беше актуализирано на 30 юни 2022 г. в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕС) 2021/241.

| (2) | На 22 ноември 2022 г. Комисията прие годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2023 г. На 23 март 2023 г. Европейският съвет одобри приоритетите на годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., които са съсредоточени около четирите измерения на конкурентоспособната устойчивост. На 22 ноември 2022 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие и доклада за механизма за предупреждение за 2023 г., в който посочи Португалия като една от държавите членки, които може да бъдат засегнати или за които може да съществува риск да бъдат засегнати от дисбаланси. Поради това е необходим задълбочен преглед. На същата дата Комисията прие и становище относно проекта на бюджетен план за 2023 г. на Португалия. Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната и предложение за съвместния доклад за заетостта за 2023 г., в който се анализира прилагането на насоките за заетостта и принципите на Европейския стълб на социалните права. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната (4) („Препоръка от 2023 г. относно еврозоната“) на 16 май 2023 г. и съвместния доклад за заетостта на 13 март 2023 г. |
| --- | --- |

(2)

На 22 ноември 2022 г. Комисията прие годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2023 г. На 23 март 2023 г. Европейският съвет одобри приоритетите на годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., които са съсредоточени около четирите измерения на конкурентоспособната устойчивост. На 22 ноември 2022 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие и доклада за механизма за предупреждение за 2023 г., в който посочи Португалия като една от държавите членки, които може да бъдат засегнати или за които може да съществува риск да бъдат засегнати от дисбаланси. Поради това е необходим задълбочен преглед. На същата дата Комисията прие и становище относно проекта на бюджетен план за 2023 г. на Португалия. Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната и предложение за съвместния доклад за заетостта за 2023 г., в който се анализира прилагането на насоките за заетостта и принципите на Европейския стълб на социалните права. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната (4) („Препоръка от 2023 г. относно еврозоната“) на 16 май 2023 г. и съвместния доклад за заетостта на 13 март 2023 г.

| (3) | Въпреки че икономиките на Съюза показват забележителна устойчивост, геополитическият контекст продължава да оказва отрицателно въздействие. Като застава твърдо зад Украйна, Съюзът насочва своята програма за икономическа и социална политика към намаляване на отрицателното въздействие от енергийните сътресения върху уязвимите домакинства и предприятия в краткосрочен план и към запазване на усилията за осъществяване на екологичния и цифровия преход, подкрепа за устойчив и приобщаващ растеж, запазване на макроикономическата стабилност и повишаване на устойчивостта в средносрочен план. Той също така поставя особен акцент върху повишаването на конкурентоспособността и производителността на Съюза. |
| --- | --- |

(3)

Въпреки че икономиките на Съюза показват забележителна устойчивост, геополитическият контекст продължава да оказва отрицателно въздействие. Като застава твърдо зад Украйна, Съюзът насочва своята програма за икономическа и социална политика към намаляване на отрицателното въздействие от енергийните сътресения върху уязвимите домакинства и предприятия в краткосрочен план и към запазване на усилията за осъществяване на екологичния и цифровия преход, подкрепа за устойчив и приобщаващ растеж, запазване на макроикономическата стабилност и повишаване на устойчивостта в средносрочен план. Той също така поставя особен акцент върху повишаването на конкурентоспособността и производителността на Съюза.

| (4) | На 1 февруари 2023 г. Комисията публикува съобщение, озаглавено „Промишлен план на Зеления пакт за ерата на нулеви нетни емисии“ („промишлен план на Зеления пакт“). Целта на промишления план на Зеления пакт е засилване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии и подпомагане на бързия преход към неутралност по отношение на климата. Планът допълва текущите усилия в рамките на Европейския зелен пакт и REPowerEU. Той има за цел и да се осигури по-благоприятна среда за увеличаване на производствения капацитет на Съюза за технологиите и продуктите с нулеви нетни емисии, необходими за постигане на амбициозните цели на Съюза в областта на климата, и да се гарантира достъп до съответните суровини от критично значение, включително чрез диверсифициране на източниците, правилно използване на геоложките ресурси в държавите членки и максимално увеличаване на рециклирането на суровини. Промишленият план на Зеления пакт се основава на четири стълба: предвидима и опростена регулаторна среда, по-бърз достъп до финансиране, повишаване на уменията и отворена търговия за устойчиви вериги на доставки. На 16 март 2023 г. Комисията публикува ново съобщение, озаглавено „Дългосрочна конкурентоспособност на ЕС: перспективи след 2030 г.“, структурирано около девет взаимно подсилващи се движещи сили с цел да се работи за стимулираща растежа регулаторна рамка. В него се определят приоритети на политиката, насочени към активно осигуряване на структурни подобрения, добре насочени инвестиции и регулаторни мерки за дългосрочната конкурентоспособност на Съюза и неговите държави членки. Препоръките по-долу спомагат за изпълнението на тези приоритети. |
| --- | --- |

(4)

На 1 февруари 2023 г. Комисията публикува съобщение, озаглавено „Промишлен план на Зеления пакт за ерата на нулеви нетни емисии“ („промишлен план на Зеления пакт“). Целта на промишления план на Зеления пакт е засилване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии и подпомагане на бързия преход към неутралност по отношение на климата. Планът допълва текущите усилия в рамките на Европейския зелен пакт и REPowerEU. Той има за цел и да се осигури по-благоприятна среда за увеличаване на производствения капацитет на Съюза за технологиите и продуктите с нулеви нетни емисии, необходими за постигане на амбициозните цели на Съюза в областта на климата, и да се гарантира достъп до съответните суровини от критично значение, включително чрез диверсифициране на източниците, правилно използване на геоложките ресурси в държавите членки и максимално увеличаване на рециклирането на суровини. Промишленият план на Зеления пакт се основава на четири стълба: предвидима и опростена регулаторна среда, по-бърз достъп до финансиране, повишаване на уменията и отворена търговия за устойчиви вериги на доставки. На 16 март 2023 г. Комисията публикува ново съобщение, озаглавено „Дългосрочна конкурентоспособност на ЕС: перспективи след 2030 г.“, структурирано около девет взаимно подсилващи се движещи сили с цел да се работи за стимулираща растежа регулаторна рамка. В него се определят приоритети на политиката, насочени към активно осигуряване на структурни подобрения, добре насочени инвестиции и регулаторни мерки за дългосрочната конкурентоспособност на Съюза и неговите държави членки. Препоръките по-долу спомагат за изпълнението на тези приоритети.

| (5) | През 2023 г. европейският семестър за координация на икономическите политики продължава да се развива в съответствие с прилагането на Механизма. Пълното изпълнение на плановете за възстановяване и устойчивост продължава да е от съществено значение за изпълнението на приоритетите на политиката в рамките на европейския семестър, тъй като плановете обхващат всички или значителна част от съответните специфични за всяка държава препоръки, отправени през последните години. Специфичните за всяка държава препоръки за 2019 г., 2020 г. и 2022 г. продължават да бъдат еднакво актуални за плановете за възстановяване и устойчивост, преразгледани, актуализирани или изменени в съответствие с членове 14, 18 и 21 от Регламент (ЕС) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

През 2023 г. европейският семестър за координация на икономическите политики продължава да се развива в съответствие с прилагането на Механизма. Пълното изпълнение на плановете за възстановяване и устойчивост продължава да е от съществено значение за изпълнението на приоритетите на политиката в рамките на европейския семестър, тъй като плановете обхващат всички или значителна част от съответните специфични за всяка държава препоръки, отправени през последните години. Специфичните за всяка държава препоръки за 2019 г., 2020 г. и 2022 г. продължават да бъдат еднакво актуални за плановете за възстановяване и устойчивост, преразгледани, актуализирани или изменени в съответствие с членове 14, 18 и 21 от Регламент (ЕС) 2021/241.

| (6) | Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета (5) („Регламентът REPowerEU“), приет на 27 февруари 2023 г., има за цел бързото премахване на зависимостта на Съюза от вноса на руски изкопаеми горива. Това ще допринесе за енергийната сигурност и диверсификацията на енергийните доставки на Съюза, като същевременно ще увеличи използването на възобновяеми енергийни източници, капацитета за съхранение на енергия и енергийната ефективност. Регламентът REPowerEU дава възможност на държавите членки да добавят нова глава за REPowerEU към своите национални планове за възстановяване и устойчивост, за да финансират ключови реформи и инвестиции, които ще спомогнат за постигането на целите на REPowerEU. Тези реформи и инвестиции също така ще спомогнат за повишаване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии, както е посочено в промишления план на Зеления пакт, и за изпълнение на свързаните с енергетиката специфични за всяка държава препоръки, отправени към държавите членки през 2022 г. и когато е приложимо, през 2023 г. С Регламента REPowerEU се въвежда нова категория безвъзмездна финансова подкрепа, която се предоставя на държавите членки за финансиране на нови свързани с енергетиката реформи и инвестиции в рамките на техните планове за възстановяване и устойчивост. |
| --- | --- |

(6)

Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета (5) („Регламентът REPowerEU“), приет на 27 февруари 2023 г., има за цел бързото премахване на зависимостта на Съюза от вноса на руски изкопаеми горива. Това ще допринесе за енергийната сигурност и диверсификацията на енергийните доставки на Съюза, като същевременно ще увеличи използването на възобновяеми енергийни източници, капацитета за съхранение на енергия и енергийната ефективност. Регламентът REPowerEU дава възможност на държавите членки да добавят нова глава за REPowerEU към своите национални планове за възстановяване и устойчивост, за да финансират ключови реформи и инвестиции, които ще спомогнат за постигането на целите на REPowerEU. Тези реформи и инвестиции също така ще спомогнат за повишаване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии, както е посочено в промишления план на Зеления пакт, и за изпълнение на свързаните с енергетиката специфични за всяка държава препоръки, отправени към държавите членки през 2022 г. и когато е приложимо, през 2023 г. С Регламента REPowerEU се въвежда нова категория безвъзмездна финансова подкрепа, която се предоставя на държавите членки за финансиране на нови свързани с енергетиката реформи и инвестиции в рамките на техните планове за възстановяване и устойчивост.

| (7) | На 8 март 2023 г. Комисията прие съобщение, в което се предоставят насоки за фискалната политика за 2024 г. („съобщението от 8 март 2023 г.“). То има за цел да подпомогне изготвянето на програмите за стабилност и конвергенция на държавите членки и по този начин да се засили координацията на политиките. Комисията припомни, че общата клауза за дерогация от Пакта за стабилност и растеж ще бъде дезактивирана в края на 2023 г. Тя призова за фискални политики през периода 2023—2024 г., които осигуряват средносрочна устойчивост на обслужването на дълга и повишават потенциалния растеж по устойчив начин, и прикани държавите членки да определят в своите програми за стабилност и конвергенция за 2023 г. начина, по който фискалните им планове ще осигурят спазването на референтната стойност по Договора от 3 % от брутния вътрешен продукт (БВП), както и реалистичното и непрекъснато намаляване на дълга или запазването на благоразумно равнище на дълга в средносрочен план. Комисията прикани държавите членки също така постепенно да премахнат националните фискални мерки, въведени за защита на домакинствата и предприятията от енергийния ценови шок, като се започне с тези с най-слаба насоченост. Тя посочи, че ако мерките за подкрепа трябва да бъдат удължени поради подновен натиск върху цените на енергията, държавите членки следва да насочат по-добре тези мерки към уязвимите домакинства и предприятия. Комисията заяви, че фискалните препоръки ще бъдат количествено определени и диференцирани. Освен това, както се предлага в съобщението на Комисията от 9 ноември 2022 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС, фискалните препоръки ще бъдат формулирани въз основа на нетните първични разходи. Комисията препоръча всички държави членки да продължат да защитават инвестициите, финансирани на национално равнище, и да гарантират ефективното използване на средствата по линия на Механизма и други фондове на Съюза, по-специално с оглед на екологичния и цифровия преход и целите по отношение на устойчивостта. Комисията посочи, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. в съответствие с действащите правни разпоредби. |
| --- | --- |

(7)

На 8 март 2023 г. Комисията прие съобщение, в което се предоставят насоки за фискалната политика за 2024 г. („съобщението от 8 март 2023 г.“). То има за цел да подпомогне изготвянето на програмите за стабилност и конвергенция на държавите членки и по този начин да се засили координацията на политиките. Комисията припомни, че общата клауза за дерогация от Пакта за стабилност и растеж ще бъде дезактивирана в края на 2023 г. Тя призова за фискални политики през периода 2023—2024 г., които осигуряват средносрочна устойчивост на обслужването на дълга и повишават потенциалния растеж по устойчив начин, и прикани държавите членки да определят в своите програми за стабилност и конвергенция за 2023 г. начина, по който фискалните им планове ще осигурят спазването на референтната стойност по Договора от 3 % от брутния вътрешен продукт (БВП), както и реалистичното и непрекъснато намаляване на дълга или запазването на благоразумно равнище на дълга в средносрочен план. Комисията прикани държавите членки също така постепенно да премахнат националните фискални мерки, въведени за защита на домакинствата и предприятията от енергийния ценови шок, като се започне с тези с най-слаба насоченост. Тя посочи, че ако мерките за подкрепа трябва да бъдат удължени поради подновен натиск върху цените на енергията, държавите членки следва да насочат по-добре тези мерки към уязвимите домакинства и предприятия. Комисията заяви, че фискалните препоръки ще бъдат количествено определени и диференцирани. Освен това, както се предлага в съобщението на Комисията от 9 ноември 2022 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС, фискалните препоръки ще бъдат формулирани въз основа на нетните първични разходи. Комисията препоръча всички държави членки да продължат да защитават инвестициите, финансирани на национално равнище, и да гарантират ефективното използване на средствата по линия на Механизма и други фондове на Съюза, по-специално с оглед на екологичния и цифровия преход и целите по отношение на устойчивостта. Комисията посочи, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. в съответствие с действащите правни разпоредби.

| (8) | На 26 април 2023 г. Комисията представи законодателни предложения за извършване на цялостна реформа на правилата на Съюза за икономическо управление. Основната цел на предложенията е да се засили устойчивостта на обслужването на публичния дълг и да се насърчи устойчивият и приобщаващ растеж във всички държави членки чрез реформи и инвестиции. Предложенията на Комисията са насочени към подобряване на националната ангажираност, опростяване на рамката и преминаване към по-голям средносрочен фокус в съчетание с ефективно и по-последователно правоприлагане. Съгласно заключенията на Съвета от 14 март 2023 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС целта е законодателната работа да приключи през 2023 г. |
| --- | --- |

(8)

На 26 април 2023 г. Комисията представи законодателни предложения за извършване на цялостна реформа на правилата на Съюза за икономическо управление. Основната цел на предложенията е да се засили устойчивостта на обслужването на публичния дълг и да се насърчи устойчивият и приобщаващ растеж във всички държави членки чрез реформи и инвестиции. Предложенията на Комисията са насочени към подобряване на националната ангажираност, опростяване на рамката и преминаване към по-голям средносрочен фокус в съчетание с ефективно и по-последователно правоприлагане. Съгласно заключенията на Съвета от 14 март 2023 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС целта е законодателната работа да приключи през 2023 г.

| (9) | На 22 април 2021 г. Португалия представи на Комисията своя национален план за възстановяване и устойчивост в съответствие с член 18, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2021/241. Съгласно член 19 от Регламент (ЕС) 2021/241 Комисията оцени целесъобразността, ефективността, ефикасността и съгласуваността на плана за възстановяване и устойчивост в съответствие с насоките за оценка, съдържащи се в приложение V към посочения регламент. На 13 юли 2021 г. Съветът прие своето решение за изпълнение за одобряване на оценката на плана за възстановяване и устойчивост на Португалия (6). Отпускането на траншовете зависи от приемането на решение на Комисията в съответствие с член 24, параграф 5 от Регламент (ЕС) 2021/241, в което се посочва, че Португалия е изпълнила задоволително съответните ключови етапи и цели, определени в решението за изпълнение на Съвета. Задоволителното изпълнение предполага, че постигането на предходните ключови етапи и цели е запазено. |
| --- | --- |

(9)

На 22 април 2021 г. Португалия представи на Комисията своя национален план за възстановяване и устойчивост в съответствие с член 18, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2021/241. Съгласно член 19 от Регламент (ЕС) 2021/241 Комисията оцени целесъобразността, ефективността, ефикасността и съгласуваността на плана за възстановяване и устойчивост в съответствие с насоките за оценка, съдържащи се в приложение V към посочения регламент. На 13 юли 2021 г. Съветът прие своето решение за изпълнение за одобряване на оценката на плана за възстановяване и устойчивост на Португалия (6). Отпускането на траншовете зависи от приемането на решение на Комисията в съответствие с член 24, параграф 5 от Регламент (ЕС) 2021/241, в което се посочва, че Португалия е изпълнила задоволително съответните ключови етапи и цели, определени в решението за изпълнение на Съвета. Задоволителното изпълнение предполага, че постигането на предходните ключови етапи и цели е запазено.

| (10) | В съответствие с член 4, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1466/97, на 29 април 2023 г. Португалия представи своята национална програма за реформи за 2023 г. и програмата си за стабилност за 2023 г. Двете програми бяха оценени заедно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В съответствие с член 27 от Регламент (ЕС) 2021/241 националната програма за реформи за 2023 г. отразява също шестмесечното докладване на Португалия относно напредъка, постигнат при изпълнението на нейния план за възстановяване и устойчивост. |
| --- | --- |

(10)

В съответствие с член 4, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1466/97, на 29 април 2023 г. Португалия представи своята национална програма за реформи за 2023 г. и програмата си за стабилност за 2023 г. Двете програми бяха оценени заедно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В съответствие с член 27 от Регламент (ЕС) 2021/241 националната програма за реформи за 2023 г. отразява също шестмесечното докладване на Португалия относно напредъка, постигнат при изпълнението на нейния план за възстановяване и устойчивост.

| (11) | На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклада за Португалия за 2023 г. В него беше оценен напредъкът на Португалия в изпълнението на съответните специфични за държавата препоръки, приети от Съвета в периода 2019—2022 г., и беше направен преглед на изпълнението от страна на Португалия на плана за възстановяване и устойчивост. Въз основа на този анализ в доклада за държавата бяха посочени пропуски по отношение на предизвикателствата, които не са разгледани или са само частично разгледани в плана за възстановяване и устойчивост, както и по отношение на новите и нововъзникващите предизвикателства. В него бяха оценени също напредъкът на Португалия при прилагането на Европейския стълб на социалните права и постигането на водещите цели на Съюза в областта на заетостта, уменията и намаляването на бедността, както и напредъкът в постигането на целите на Обединените нации за устойчиво развитие. |
| --- | --- |

(11)

На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклада за Португалия за 2023 г. В него беше оценен напредъкът на Португалия в изпълнението на съответните специфични за държавата препоръки, приети от Съвета в периода 2019—2022 г., и беше направен преглед на изпълнението от страна на Португалия на плана за възстановяване и устойчивост. Въз основа на този анализ в доклада за държавата бяха посочени пропуски по отношение на предизвикателствата, които не са разгледани или са само частично разгледани в плана за възстановяване и устойчивост, както и по отношение на новите и нововъзникващите предизвикателства. В него бяха оценени също напредъкът на Португалия при прилагането на Европейския стълб на социалните права и постигането на водещите цели на Съюза в областта на заетостта, уменията и намаляването на бедността, както и напредъкът в постигането на целите на Обединените нации за устойчиво развитие.

| (12) | Комисията извърши задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 за Португалия и публикува резултатите от него на 24 май 2023 г. Комисията стигна до заключението, че в Португалия са налице макроикономически дисбаланси. По-специално уязвимостта, свързана с високия частен, държавен и външен дълг, намалява, въпреки че все още е налице. След временно прекъсване поради избухването на пандемията от COVID-19 съотношенията на частния дълг и на държавния дълг към БВП се върнаха към низходяща тенденция през 2021 г., като се очаква да продължат да намаляват, благоприятствани от икономическия растеж. Макар понастоящем тези съотношения да са под равнищата отпреди пандемията, те продължават да бъдат високи. Ясно отрицателната нетна международна инвестиционна позиция също отбеляза подобрение в периода преди и след пандемията от COVID-19, а външната задлъжнялост се очаква да намалее допълнително благодарение на продължаващия икономически растеж, въпреки известно забавяне през 2023 г. Малкият дефицит по текущата сметка се влоши незначително през 2022 г. поради по-високите цени на енергията, но това влошаване беше смекчено от допълнителното значително възстановяване на износа, особено на износа на туристически услуги. В бъдеще се очаква предполагаемото продължаващо намаляване на цените на енергията и по-нататъшното увеличаване на износа на туристически услуги, както и текущите политики в подкрепа на енергийната ефективност и възобновяемите енергийни източници, да уравновесят текущата сметка и да подпомогнат допълнително коригирането на нетната международна инвестиционна позиция. Цените на жилищата се покачваха значително в продължение на няколко години, докато необслужваните кредити продължиха да намаляват от и без това умерени равнища. По-нататъшното намаляване на уязвимостта може да бъде затруднено от въздействието на затягането на финансовите условия и несигурната външна среда, както и от тяхното потенциално въздействие върху икономическия растеж. Напредъкът на политиката беше благоприятен, с особен акцент върху плана за възстановяване и устойчивост, а по-нататъшното изпълнение на плана за възстановяване и устойчивост следва да доведе до допълнителни подобрения. |
| --- | --- |

(12)

Комисията извърши задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 за Португалия и публикува резултатите от него на 24 май 2023 г. Комисията стигна до заключението, че в Португалия са налице макроикономически дисбаланси. По-специално уязвимостта, свързана с високия частен, държавен и външен дълг, намалява, въпреки че все още е налице. След временно прекъсване поради избухването на пандемията от COVID-19 съотношенията на частния дълг и на държавния дълг към БВП се върнаха към низходяща тенденция през 2021 г., като се очаква да продължат да намаляват, благоприятствани от икономическия растеж. Макар понастоящем тези съотношения да са под равнищата отпреди пандемията, те продължават да бъдат високи. Ясно отрицателната нетна международна инвестиционна позиция също отбеляза подобрение в периода преди и след пандемията от COVID-19, а външната задлъжнялост се очаква да намалее допълнително благодарение на продължаващия икономически растеж, въпреки известно забавяне през 2023 г. Малкият дефицит по текущата сметка се влоши незначително през 2022 г. поради по-високите цени на енергията, но това влошаване беше смекчено от допълнителното значително възстановяване на износа, особено на износа на туристически услуги. В бъдеще се очаква предполагаемото продължаващо намаляване на цените на енергията и по-нататъшното увеличаване на износа на туристически услуги, както и текущите политики в подкрепа на енергийната ефективност и възобновяемите енергийни източници, да уравновесят текущата сметка и да подпомогнат допълнително коригирането на нетната международна инвестиционна позиция. Цените на жилищата се покачваха значително в продължение на няколко години, докато необслужваните кредити продължиха да намаляват от и без това умерени равнища. По-нататъшното намаляване на уязвимостта може да бъде затруднено от въздействието на затягането на финансовите условия и несигурната външна среда, както и от тяхното потенциално въздействие върху икономическия растеж. Напредъкът на политиката беше благоприятен, с особен акцент върху плана за възстановяване и устойчивост, а по-нататъшното изпълнение на плана за възстановяване и устойчивост следва да доведе до допълнителни подобрения.

| (13) | В съответствие с данни, потвърдени от Евростат, дефицитът по консолидирания държавен бюджет на Португалия е намалял от 2,9 % от БВП през 2021 г. до 0,4 % през 2022 г., а консолидираният държавен дълг е намалял от 125,4 % от БВП в края на 2021 г. до 113,9 % в края на 2022 г. |
| --- | --- |

(13)

В съответствие с данни, потвърдени от Евростат, дефицитът по консолидирания държавен бюджет на Португалия е намалял от 2,9 % от БВП през 2021 г. до 0,4 % през 2022 г., а консолидираният държавен дълг е намалял от 125,4 % от БВП в края на 2021 г. до 113,9 % в края на 2022 г.

| (14) | Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно от мерките на фискалната политика, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. През 2022 г. мерките на фискалната политика, водещи до намаляване на приходите, включваха общо намаляване на данъка върху горивата и замразяване на актуализирането на въглеродния процент в рамките на данъка върху горивата, докато мерките на фискалната политика, водещи до увеличаване на разходите, включваха еднократна помощ под формата на плащане, изплатена през октомври 2022 г. за различни групи от населението, като например пенсионери, служители, деца и младежи, еднократни плащания за домакинствата с ниски доходи, които са най-уязвими по отношение на покачващите се цени на енергията, и помощ към националната електроенергийна система за намаляване на тарифите за електроенергийната мрежа. Комисията оценява нетните бюджетни разходи за тези мерки на 2,0 % от БВП през 2022 г. В същото време прогнозните разходи за временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, намаляха до 0,8 % от БВП през 2022 г. спрямо 2,0 % през 2021 г. |
| --- | --- |

(14)

Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно от мерките на фискалната политика, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. През 2022 г. мерките на фискалната политика, водещи до намаляване на приходите, включваха общо намаляване на данъка върху горивата и замразяване на актуализирането на въглеродния процент в рамките на данъка върху горивата, докато мерките на фискалната политика, водещи до увеличаване на разходите, включваха еднократна помощ под формата на плащане, изплатена през октомври 2022 г. за различни групи от населението, като например пенсионери, служители, деца и младежи, еднократни плащания за домакинствата с ниски доходи, които са най-уязвими по отношение на покачващите се цени на енергията, и помощ към националната електроенергийна система за намаляване на тарифите за електроенергийната мрежа. Комисията оценява нетните бюджетни разходи за тези мерки на 2,0 % от БВП през 2022 г. В същото време прогнозните разходи за временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, намаляха до 0,8 % от БВП през 2022 г. спрямо 2,0 % през 2021 г.

| (15) | На 18 юни 2021 г. Съветът препоръча през 2022 г. Португалия (7) да използва Механизма, за да финансира допълнителни инвестиции в подкрепа на възстановяването, като същевременно следва разумна фискална политика. Освен това Съветът препоръча на Португалия да запази инвестициите, финансирани на национално равнище, и да държи под контрол нарастването на текущите разходи, финансирани на национално равнище. |
| --- | --- |

(15)

На 18 юни 2021 г. Съветът препоръча през 2022 г. Португалия (7) да използва Механизма, за да финансира допълнителни инвестиции в подкрепа на възстановяването, като същевременно следва разумна фискална политика. Освен това Съветът препоръча на Португалия да запази инвестициите, финансирани на национално равнище, и да държи под контрол нарастването на текущите разходи, финансирани на национално равнище.

| (16) | Според оценките на Комисията фискалната позиция (8) през 2022 г. е била подкрепяща — с равнище от ‒ 1,5 % от БВП. В съответствие с препоръката на Съвета Португалия продължи да подпомага възстановяването с инвестиции, финансирани от Механизма. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, възлизаха на 1,2 % от БВП през 2022 г. (1,7 % от БВП през 2021 г.). Това намаление на разходите през 2022 г. се дължи на по-малките разходи, финансирани от други фондове на Съюза, докато намалението, финансирано от Механизма, се е увеличило между 2021 г. и 2022 г. Инвестициите, финансирани на национално равнище, осигуриха рестриктивен принос от 0,1 процентни пункта към фискалната позиция. (9) Следователно Португалия не е запазила инвестициите, финансирани на национално равнище, което не е в съответствие с препоръката на Съвета. Същевременно ръстът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (без новите мерки по отношение на приходите) доведе до експанзионистичен принос в размер на 1,9 процентни пункта към фискалната позиция. Този значителен експанзионистичен принос включваше допълнителното въздействие на мерките, предприети за смекчаване на икономическото и социалното въздействие на по-високите цени на енергията (допълнителни нетни бюджетни разходи в размер на 2,0 % от БВП). Следователно Португалия е ограничила в достатъчна степен нарастването на текущите разходи, финансирани на национално равнище. |
| --- | --- |

(16)

Според оценките на Комисията фискалната позиция (8) през 2022 г. е била подкрепяща — с равнище от ‒ 1,5 % от БВП. В съответствие с препоръката на Съвета Португалия продължи да подпомага възстановяването с инвестиции, финансирани от Механизма. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, възлизаха на 1,2 % от БВП през 2022 г. (1,7 % от БВП през 2021 г.). Това намаление на разходите през 2022 г. се дължи на по-малките разходи, финансирани от други фондове на Съюза, докато намалението, финансирано от Механизма, се е увеличило между 2021 г. и 2022 г. Инвестициите, финансирани на национално равнище, осигуриха рестриктивен принос от 0,1 процентни пункта към фискалната позиция. (9) Следователно Португалия не е запазила инвестициите, финансирани на национално равнище, което не е в съответствие с препоръката на Съвета. Същевременно ръстът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (без новите мерки по отношение на приходите) доведе до експанзионистичен принос в размер на 1,9 процентни пункта към фискалната позиция. Този значителен експанзионистичен принос включваше допълнителното въздействие на мерките, предприети за смекчаване на икономическото и социалното въздействие на по-високите цени на енергията (допълнителни нетни бюджетни разходи в размер на 2,0 % от БВП). Следователно Португалия е ограничила в достатъчна степен нарастването на текущите разходи, финансирани на национално равнище.

| (17) | Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в програмата за стабилност за 2023 г. е предпазлив през 2023 г. и в съответствие с прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. след това. Правителството предвижда реалният БВП да нарасне с 1,8 % през 2023 г. и с 2,0 % през 2024 г. За сравнение, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-висок растеж на реалния БВП от 2,4 % през 2023 г. и малко по-нисък растеж в размер на 1,8 % през 2024 г. Разликата се обяснява с по-големия принос на нетния износ към растежа в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г., докато правителството очаква по-висок растеж на инвестициите както през 2023 г., така и през 2024 г. |
| --- | --- |

(17)

Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в програмата за стабилност за 2023 г. е предпазлив през 2023 г. и в съответствие с прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. след това. Правителството предвижда реалният БВП да нарасне с 1,8 % през 2023 г. и с 2,0 % през 2024 г. За сравнение, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-висок растеж на реалния БВП от 2,4 % през 2023 г. и малко по-нисък растеж в размер на 1,8 % през 2024 г. Разликата се обяснява с по-големия принос на нетния износ към растежа в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г., докато правителството очаква по-висок растеж на инвестициите както през 2023 г., така и през 2024 г.

| (18) | В своята програма за стабилност за 2023 г. правителството очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да остане 0,4 % от БВП през 2023 г. Според програмата за стабилност за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да намалее от 113,9 % в края на 2022 г. до 107,5 % в края на 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 0,1 % от БВП за 2023 г. Това е по-ниска стойност от дефицита, предвиден в програмата за стабилност за 2023 г., главно поради очакваните по-високи приходи в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г., най-вече от косвени и преки данъци. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-ниско съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 106,2 % в края на 2023 г. Това се дължи главно на по-благоприятната разлика между растежа и лихвените проценти за намаляването на дълга, предвидена в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. |
| --- | --- |

(18)

В своята програма за стабилност за 2023 г. правителството очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да остане 0,4 % от БВП през 2023 г. Според програмата за стабилност за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да намалее от 113,9 % в края на 2022 г. до 107,5 % в края на 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 0,1 % от БВП за 2023 г. Това е по-ниска стойност от дефицита, предвиден в програмата за стабилност за 2023 г., главно поради очакваните по-високи приходи в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г., най-вече от косвени и преки данъци. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-ниско съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 106,2 % в края на 2023 г. Това се дължи главно на по-благоприятната разлика между растежа и лихвените проценти за намаляването на дълга, предвидена в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г.

| (19) | Салдото по консолидирания държавен бюджет през 2023 г. се очаква да продължи да се влияе от мерките на фискалната политика, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. Те се състоят от мерки, които бяха продължени от 2022 г., по-конкретно еднократни плащания за домакинствата с ниски доходи, които са най-уязвими по отношение на повишените цени на енергията, общо намаление на данъка върху горивата и замразяване на актуализирането на въглеродния процент в рамките на данъка върху горивата, както и мерки, вече обявени през 2022 г., но оказващи въздействие върху бюджетното салдо през 2023 г., като например отпускането на средства в подкрепа на преходния режим за стабилизиране на цените на газа, плащан от дружествата, което остава в сила целогодишно. Нетните бюджетни разходи за мерките за подкрепа в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. възлизат на 0,8 % от БВП през 2023 г. (10) Повечето от мерките през 2023 г. не изглеждат насочени към най-уязвимите домакинства или предприятия и не запазват изцяло ценовия сигнал за намаляване на търсенето на енергия и повишаване на енергийната ефективност. В резултат на това в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. размерът на целевите мерки за подкрепа, който трябва да бъде взет предвид при оценката на спазването на препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. (11), се оценява на 0,3 % от БВП през 2023 г. (спрямо 1 % от БВП през 2022 г.). И накрая, салдото по консолидирания държавен бюджет за 2023 г. се очаква да се повлияе положително от постепенното премахване на временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, които са оценени на 0,8 % от БВП. |
| --- | --- |

(19)

Салдото по консолидирания държавен бюджет през 2023 г. се очаква да продължи да се влияе от мерките на фискалната политика, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. Те се състоят от мерки, които бяха продължени от 2022 г., по-конкретно еднократни плащания за домакинствата с ниски доходи, които са най-уязвими по отношение на повишените цени на енергията, общо намаление на данъка върху горивата и замразяване на актуализирането на въглеродния процент в рамките на данъка върху горивата, както и мерки, вече обявени през 2022 г., но оказващи въздействие върху бюджетното салдо през 2023 г., като например отпускането на средства в подкрепа на преходния режим за стабилизиране на цените на газа, плащан от дружествата, което остава в сила целогодишно. Нетните бюджетни разходи за мерките за подкрепа в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. възлизат на 0,8 % от БВП през 2023 г. (10) Повечето от мерките през 2023 г. не изглеждат насочени към най-уязвимите домакинства или предприятия и не запазват изцяло ценовия сигнал за намаляване на търсенето на енергия и повишаване на енергийната ефективност. В резултат на това в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. размерът на целевите мерки за подкрепа, който трябва да бъде взет предвид при оценката на спазването на препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. (11), се оценява на 0,3 % от БВП през 2023 г. (спрямо 1 % от БВП през 2022 г.). И накрая, салдото по консолидирания държавен бюджет за 2023 г. се очаква да се повлияе положително от постепенното премахване на временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, които са оценени на 0,8 % от БВП.

| (20) | В препоръката си от 12 юли 2022 г. Съветът препоръча Португалия да гарантира през 2023 г. разумна фискална политика, по-специално посредством ограничаване на растежа на финансираните на национално равнище първични текущи разходи под средносрочния потенциален растеж на БВП (12), като се вземе предвид продължаващата временна и целенасочена подкрепа за най-уязвимите от покачването на цените на енергията домакинства и предприятия и за хората, бягащи от Украйна. Същевременно Португалия следва да има готовност да адаптира текущите разходи към променящата се ситуация. На Португалия се препоръча също да увеличи публичните инвестиции за екологичния и цифровия преход, както и за енергийната сигурност, като се вземе предвид инициативата REPowerEU, включително чрез използване на Механизма и други фондове на Съюза. |
| --- | --- |

(20)

В препоръката си от 12 юли 2022 г. Съветът препоръча Португалия да гарантира през 2023 г. разумна фискална политика, по-специално посредством ограничаване на растежа на финансираните на национално равнище първични текущи разходи под средносрочния потенциален растеж на БВП (12), като се вземе предвид продължаващата временна и целенасочена подкрепа за най-уязвимите от покачването на цените на енергията домакинства и предприятия и за хората, бягащи от Украйна. Същевременно Португалия следва да има готовност да адаптира текущите разходи към променящата се ситуация. На Португалия се препоръча също да увеличи публичните инвестиции за екологичния и цифровия преход, както и за енергийната сигурност, като се вземе предвид инициативата REPowerEU, включително чрез използване на Механизма и други фондове на Съюза.

| (21) | През 2023 г. в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда фискалната позиция да бъде експанзионистична (‒ 0,7 % от БВП), в контекста на висока инфлация. Това се предхожда от експанзионистична фискална позиция през 2022 г. (‒ 1,5 % от БВП). Увеличението на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) през 2023 г. се очаква да осигури рестриктивен принос от 0,3 процентни пункта към фискалната позиция. Следователно прогнозираният растеж на финансираните на национално равнище първични текущи разходи е в съответствие с препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. Прогнозираният рестриктивен принос на финансираните на национално равнище първични текущи разходи се дължи по същество на намалените разходи за мерките за подкрепа (целеви и нецелеви) за домакинствата и предприятията в отговор на покачването на цените на енергията (с 1,1 процентни пункта от БВП). Основните движещи сили на растежа на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на новите мерки по отношение на приходите) са постоянният натиск върху текущите публични разходи, включително върху заплатите и пенсиите в публичния сектор, дължащ се по-специално на постоянните увеличения на заплатите в публичния сектор и дискреционните увеличения на пенсиите. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, се очаква да възлязат на 2,2 % от БВП през 2023 г., докато финансираните на национално равнище инвестиции се очаква да осигурят експанзионистичен принос към фискалната позиция от 0,3 процентни пункта (13). Поради това Португалия планира да финансира инвестициите чрез Механизма и други фондове на Съюза и се предвижда да запази финансираните на национално равнище инвестиции (14). Португалия планира да финансира публични инвестиции в екологичния и цифровия преход и за енергийна сигурност, включително чрез проекти за декарбонизация на промишлеността, производство на водород от възобновяеми източници и други възобновяеми газове и цифровизация на училищата, като тези инвестиции са частично финансирани от Механизма и други фондове на Съюза. |
| --- | --- |

(21)

През 2023 г. в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда фискалната позиция да бъде експанзионистична (‒ 0,7 % от БВП), в контекста на висока инфлация. Това се предхожда от експанзионистична фискална позиция през 2022 г. (‒ 1,5 % от БВП). Увеличението на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) през 2023 г. се очаква да осигури рестриктивен принос от 0,3 процентни пункта към фискалната позиция. Следователно прогнозираният растеж на финансираните на национално равнище първични текущи разходи е в съответствие с препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. Прогнозираният рестриктивен принос на финансираните на национално равнище първични текущи разходи се дължи по същество на намалените разходи за мерките за подкрепа (целеви и нецелеви) за домакинствата и предприятията в отговор на покачването на цените на енергията (с 1,1 процентни пункта от БВП). Основните движещи сили на растежа на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на новите мерки по отношение на приходите) са постоянният натиск върху текущите публични разходи, включително върху заплатите и пенсиите в публичния сектор, дължащ се по-специално на постоянните увеличения на заплатите в публичния сектор и дискреционните увеличения на пенсиите. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, се очаква да възлязат на 2,2 % от БВП през 2023 г., докато финансираните на национално равнище инвестиции се очаква да осигурят експанзионистичен принос към фискалната позиция от 0,3 процентни пункта (13). Поради това Португалия планира да финансира инвестициите чрез Механизма и други фондове на Съюза и се предвижда да запази финансираните на национално равнище инвестиции (14). Португалия планира да финансира публични инвестиции в екологичния и цифровия преход и за енергийна сигурност, включително чрез проекти за декарбонизация на промишлеността, производство на водород от възобновяеми източници и други възобновяеми газове и цифровизация на училищата, като тези инвестиции са частично финансирани от Механизма и други фондове на Съюза.

| (22) | Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее до 0,2 % от БВП през 2024 г. Намалението през 2024 г. отразява главно планираното ограничаване на текущите разходи, по-специално на междинното потребление, възнагражденията на наетите лица и субсидиите, което се съпътства от устойчив растеж на приходите. Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да намалее до 103,0 % в края на 2024 г. Въз основа на мерките на политиката, известни към крайната дата на изготвяне на прогнозата, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 0,1 % от БВП през 2024 г. Това е малко по-ниска стойност от дефицита, предвиден в програмата за стабилност за 2023 г., главно поради по-високия растеж на приходите, особено данъчните, предвиден в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда подобно съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 103,1 % в края на 2024 г. |
| --- | --- |

(22)

Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее до 0,2 % от БВП през 2024 г. Намалението през 2024 г. отразява главно планираното ограничаване на текущите разходи, по-специално на междинното потребление, възнагражденията на наетите лица и субсидиите, което се съпътства от устойчив растеж на приходите. Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да намалее до 103,0 % в края на 2024 г. Въз основа на мерките на политиката, известни към крайната дата на изготвяне на прогнозата, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 0,1 % от БВП през 2024 г. Това е малко по-ниска стойност от дефицита, предвиден в програмата за стабилност за 2023 г., главно поради по-високия растеж на приходите, особено данъчните, предвиден в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда подобно съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 103,1 % в края на 2024 г.

| (23) | Програмата за стабилност за 2023 г. не включва информация относно постепенното премахване на мерките за енергийна подкрепа през 2024 г. Понастоящем Комисията приема, че мерките за енергийна подкрепа ще бъдат премахнати изцяло през 2024 г. Това се базира на допускането, че няма да има ново увеличение на цените на енергията. |
| --- | --- |

(23)

Програмата за стабилност за 2023 г. не включва информация относно постепенното премахване на мерките за енергийна подкрепа през 2024 г. Понастоящем Комисията приема, че мерките за енергийна подкрепа ще бъдат премахнати изцяло през 2024 г. Това се базира на допускането, че няма да има ново увеличение на цените на енергията.

| (24) | В Регламент (ЕО) No 1466/97 се призовава за годишно подобрение на структурното бюджетно салдо в посока постигане на средносрочната бюджетна цел с 0,5% от БВП като референтна стойност (15). Като се вземат предвид съображенията за фискална устойчивост, според Комисията би било целесъобразно да има подобрение на структурното салдо от поне 0,3 % от БВП за 2024 г. За да се гарантира такова подобрение, и в съответствие с методиката на Комисията, нарастването на финансираните на национално равнище нетни първични разходи (16) през 2024 г. следва да не надвишава 1,8 %, както е отразено в настоящата препоръка. В същото време оставащите мерки за енергийна подкрепа (които понастоящем Комисията оценява на 0,8 % от БВП през 2023 г.) следва постепенно да бъдат премахнати през 2023 г., ако развитието на енергийния пазар позволява това и като се започне от най-слабо насочените мерки, а свързаните с това икономии следва да бъдат използвани за намаляване на бюджетния дефицит. |
| --- | --- |

(24)

В Регламент (ЕО) No 1466/97 се призовава за годишно подобрение на структурното бюджетно салдо в посока постигане на средносрочната бюджетна цел с 0,5% от БВП като референтна стойност (15). Като се вземат предвид съображенията за фискална устойчивост, според Комисията би било целесъобразно да има подобрение на структурното салдо от поне 0,3 % от БВП за 2024 г. За да се гарантира такова подобрение, и в съответствие с методиката на Комисията, нарастването на финансираните на национално равнище нетни първични разходи (16) през 2024 г. следва да не надвишава 1,8 %, както е отразено в настоящата препоръка. В същото време оставащите мерки за енергийна подкрепа (които понастоящем Комисията оценява на 0,8 % от БВП през 2023 г.) следва постепенно да бъдат премахнати през 2023 г., ако развитието на енергийния пазар позволява това и като се започне от най-слабо насочените мерки, а свързаните с това икономии следва да бъдат използвани за намаляване на бюджетния дефицит.

| (25) | Ако се допусне, че политиките остават непроменени, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда нетните първични разходи, финансирани на национално равнище, да нараснат с 2,8 % през 2024 г., което е над препоръчания темп на растеж. Корекцията, предвидена в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г., е по-малка от икономиите от пълното премахване на мерките за енергийна подкрепа. Това се дължи на мерки с прогнозирано постоянно нарастващо въздействие върху разходите, както и на реформи на данъците върху доходите на физическите лица, които водят до намаляване на приходите. |
| --- | --- |

(25)

Ако се допусне, че политиките остават непроменени, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда нетните първични разходи, финансирани на национално равнище, да нараснат с 2,8 % през 2024 г., което е над препоръчания темп на растеж. Корекцията, предвидена в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г., е по-малка от икономиите от пълното премахване на мерките за енергийна подкрепа. Това се дължи на мерки с прогнозирано постоянно нарастващо въздействие върху разходите, както и на реформи на данъците върху доходите на физическите лица, които водят до намаляване на приходите.

| (26) | Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква публичните инвестиции да се увеличат от 3,2 % от БВП през 2023 г. до 3,4 % от БВП през 2024 г. По-високите инвестиции са резултат от по-високи инвестиции, финансирани на национално равнище, и от инвестиции, финансирани от Съюза, а именно чрез Механизма. В програмата за стабилност за 2023 г. са посочени реформи и инвестиции, които се очаква да допринесат за фискалната устойчивост и за устойчивия и приобщаващ растеж. Тези реформи и инвестиции включват мерки за модернизиране и опростяване на управлението на публичните финанси и за модернизиране на информационните системи за управление на публичните финанси, като например разработването на модел за наблюдение на бюджетното и финансовото изпълнение на сектор „Държавно управление“, започването на работа на държавния счетоводен орган, както и интегрирането на програмното бюджетиране и прегледите на разходите в редовния бюджетен процес, които са част от плана за възстановяване и устойчивост. |
| --- | --- |

(26)

Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква публичните инвестиции да се увеличат от 3,2 % от БВП през 2023 г. до 3,4 % от БВП през 2024 г. По-високите инвестиции са резултат от по-високи инвестиции, финансирани на национално равнище, и от инвестиции, финансирани от Съюза, а именно чрез Механизма. В програмата за стабилност за 2023 г. са посочени реформи и инвестиции, които се очаква да допринесат за фискалната устойчивост и за устойчивия и приобщаващ растеж. Тези реформи и инвестиции включват мерки за модернизиране и опростяване на управлението на публичните финанси и за модернизиране на информационните системи за управление на публичните финанси, като например разработването на модел за наблюдение на бюджетното и финансовото изпълнение на сектор „Държавно управление“, започването на работа на държавния счетоводен орган, както и интегрирането на програмното бюджетиране и прегледите на разходите в редовния бюджетен процес, които са част от плана за възстановяване и устойчивост.

| (27) | В програмата за стабилност за 2023 г. се очертава средносрочен фискален план до 2027 г. Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет постепенно да намалее до 0,1 % от БВП през 2025 г., да бъде постигната балансирана бюджетна позиция през 2026 г., след което да се реализира малък излишък от 0,1 % от БВП през 2027 г. Следователно се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет да остане под 3 % от БВП през периода на програмата. Според програмата за стабилност за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да намалее от 103,0 % в края на 2024 г. до 92,0 % до края на 2027 г. По-благоприятната за растежа структура на публичните финанси по отношение както на приходите, така и на разходите на публичния бюджет, ще укрепи дългосрочната фискална устойчивост на Португалия, като същевременно ще подобри бизнес средата и ще допринесе за устойчив и приобщаващ растеж. Данъчните облекчения се използват широко в португалската данъчна система, като повече от 500 данъчни облекчения са включени в над 60 правни текста. Това повишава сложността и намалява прозрачността на системата, като в същото време води до пропуснати приходи. За разходната ефективност на съществуващите данъчни облекчения ще бъде от полза прилагането на систематично наблюдение и оценка, което да позволи значителни подобрения в тази област. Освен това държавните и общинските такси усложняват системата за облагане с корпоративен подоходен данък, което създава допълнителна тежест и за данъчната администрация, и за предприятията. Ефективността на приходната администрация на Португалия може да се повиши, за да се насърчи доброволното спазване, което ще способства и за ограничаване на данъчните измами и отклонението от данъчно облагане. Административните разходи по събирането на данъци са високи и през последните години са се увеличили допълнително (с приблизително 5 % от 2018 до 2020 г.). Същевременно сроковете, в рамките на които се плащат данъците в Португалия, са по-дълги, отколкото в други държави членки. И без това високите просрочени данъчни задължения продължиха да се увеличават (към края на 2020 г. те възлизат на 45,9 % от общите приходи, което е доста над средното за Съюза). |
| --- | --- |

(27)

В програмата за стабилност за 2023 г. се очертава средносрочен фискален план до 2027 г. Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет постепенно да намалее до 0,1 % от БВП през 2025 г., да бъде постигната балансирана бюджетна позиция през 2026 г., след което да се реализира малък излишък от 0,1 % от БВП през 2027 г. Следователно се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет да остане под 3 % от БВП през периода на програмата. Според програмата за стабилност за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да намалее от 103,0 % в края на 2024 г. до 92,0 % до края на 2027 г. По-благоприятната за растежа структура на публичните финанси по отношение както на приходите, така и на разходите на публичния бюджет, ще укрепи дългосрочната фискална устойчивост на Португалия, като същевременно ще подобри бизнес средата и ще допринесе за устойчив и приобщаващ растеж. Данъчните облекчения се използват широко в португалската данъчна система, като повече от 500 данъчни облекчения са включени в над 60 правни текста. Това повишава сложността и намалява прозрачността на системата, като в същото време води до пропуснати приходи. За разходната ефективност на съществуващите данъчни облекчения ще бъде от полза прилагането на систематично наблюдение и оценка, което да позволи значителни подобрения в тази област. Освен това държавните и общинските такси усложняват системата за облагане с корпоративен подоходен данък, което създава допълнителна тежест и за данъчната администрация, и за предприятията. Ефективността на приходната администрация на Португалия може да се повиши, за да се насърчи доброволното спазване, което ще способства и за ограничаване на данъчните измами и отклонението от данъчно облагане. Административните разходи по събирането на данъци са високи и през последните години са се увеличили допълнително (с приблизително 5 % от 2018 до 2020 г.). Същевременно сроковете, в рамките на които се плащат данъците в Португалия, са по-дълги, отколкото в други държави членки. И без това високите просрочени данъчни задължения продължиха да се увеличават (към края на 2020 г. те възлизат на 45,9 % от общите приходи, което е доста над средното за Съюза).

| (28) | Капацитетът на социалните обезщетения за намаляване на бедността, включени в системата за социална закрила на Португалия, е слаб и намалява допълнително през 2021 г., докато промяната на дела на хората, изложени на риск от бедност, е сред най-неблагоприятните в Съюза (увеличение с 2,4 процентни пункта) на фона на общата стабилност в повечето държави членки. Адекватността на минималния доход остава слаба и е доста под прага на бедността. Тези стойности поставят под въпрос капацитета на Португалия да постигне целите за намаляване на бедността, предвидени в плана за действие на Европейския стълб на социалните права. В същото време системата за социална закрила остава сложна с наличието на множество социални обезщетения, които изглежда обслужват сходни цели. Произтичащите от това сложност и разпокъсаност водят до относително ниска степен на усвояване и липса на ефективно съсредоточаване върху най-нуждаещите се хора, което засяга неблагоприятно покритието и в крайна сметка адекватността на социалните обезщетения. Опростяването на съществуващите обезщетения, съпроводено от навременно прилагане на Националната стратегия за борба с бедността, ще увеличи капацитета на Португалия да се справя с бъдещите социални предизвикателства. |
| --- | --- |

(28)

Капацитетът на социалните обезщетения за намаляване на бедността, включени в системата за социална закрила на Португалия, е слаб и намалява допълнително през 2021 г., докато промяната на дела на хората, изложени на риск от бедност, е сред най-неблагоприятните в Съюза (увеличение с 2,4 процентни пункта) на фона на общата стабилност в повечето държави членки. Адекватността на минималния доход остава слаба и е доста под прага на бедността. Тези стойности поставят под въпрос капацитета на Португалия да постигне целите за намаляване на бедността, предвидени в плана за действие на Европейския стълб на социалните права. В същото време системата за социална закрила остава сложна с наличието на множество социални обезщетения, които изглежда обслужват сходни цели. Произтичащите от това сложност и разпокъсаност водят до относително ниска степен на усвояване и липса на ефективно съсредоточаване върху най-нуждаещите се хора, което засяга неблагоприятно покритието и в крайна сметка адекватността на социалните обезщетения. Опростяването на съществуващите обезщетения, съпроводено от навременно прилагане на Националната стратегия за борба с бедността, ще увеличи капацитета на Португалия да се справя с бъдещите социални предизвикателства.

| (29) | В съответствие с член 19, параграф 3, буква б) от Регламент (ЕС) 2021/241 и критерий 2.2 от приложение V към него планът за възстановяване и устойчивост включва широк набор от взаимно подсилващи се реформи и инвестиции, които трябва да бъдат изпълнени до 2026 г. Изпълнението на плана за възстановяване и устойчивост на Португалия е в ход, но съществува риск от известни забавяния. Португалия представи две искания за плащане, съответстващи на 58 ключови етапа и цели в плана за възстановяване и устойчивост, което доведе до плащане в размер на общо 2,98 милиарда евро. Португалският план за възстановяване и устойчивост е амбициозен и сложен. Строгото управление и непрекъснатият мониторинг на плана са от съществено значение за минимизиране на риска от забавяния. Включването на новата глава за REPowerEU в плана за възстановяване и устойчивост ще позволи да бъдат финансирани допълнителни реформи и инвестиции в подкрепа на стратегическите цели на Португалия в областта на енергетиката и екологичния преход. Системното и ефективно участие на местните и регионалните власти, социалните партньори и други съответни заинтересовани страни продължава да бъде важно за успешното изпълнение на плана за възстановяване и устойчивост, както и на други икономически политики и политики в областта на заетостта, които излизат извън рамките на този план, за да се гарантира широка ангажираност с цялостната програма на политиката. На 26 май 2023 г. Португалия представи изменение на своя план, който беше допълнен с нови мерки, включително глава за REPowerEU, в което беше отразено увеличеното максимално финансово участие (17). В съответствие с член 14, параграф 6 от Регламент (ЕС) 2021/241 Португалия представи и искане за допълнителна подкрепа под формата на заем по линия на Механизма. |
| --- | --- |

(29)

В съответствие с член 19, параграф 3, буква б) от Регламент (ЕС) 2021/241 и критерий 2.2 от приложение V към него планът за възстановяване и устойчивост включва широк набор от взаимно подсилващи се реформи и инвестиции, които трябва да бъдат изпълнени до 2026 г. Изпълнението на плана за възстановяване и устойчивост на Португалия е в ход, но съществува риск от известни забавяния. Португалия представи две искания за плащане, съответстващи на 58 ключови етапа и цели в плана за възстановяване и устойчивост, което доведе до плащане в размер на общо 2,98 милиарда евро. Португалският план за възстановяване и устойчивост е амбициозен и сложен. Строгото управление и непрекъснатият мониторинг на плана са от съществено значение за минимизиране на риска от забавяния. Включването на новата глава за REPowerEU в плана за възстановяване и устойчивост ще позволи да бъдат финансирани допълнителни реформи и инвестиции в подкрепа на стратегическите цели на Португалия в областта на енергетиката и екологичния преход. Системното и ефективно участие на местните и регионалните власти, социалните партньори и други съответни заинтересовани страни продължава да бъде важно за успешното изпълнение на плана за възстановяване и устойчивост, както и на други икономически политики и политики в областта на заетостта, които излизат извън рамките на този план, за да се гарантира широка ангажираност с цялостната програма на политиката. На 26 май 2023 г. Португалия представи изменение на своя план, който беше допълнен с нови мерки, включително глава за REPowerEU, в което беше отразено увеличеното максимално финансово участие (17). В съответствие с член 14, параграф 6 от Регламент (ЕС) 2021/241 Португалия представи и искане за допълнителна подкрепа под формата на заем по линия на Механизма.

| (30) | През 2022 г. Комисията одобри всички програмни документи на Португалия в областта на политиката на сближаване. Бързото изпълнение на програмите по линия на политиката на сближаване при взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост, включително главата за REPowerEU, е от ключово значение за постигане на екологичния и цифровия преход, повишаване на икономическата и социалната устойчивост, както и осигуряване на балансирано териториално развитие в Португалия. |
| --- | --- |

(30)

През 2022 г. Комисията одобри всички програмни документи на Португалия в областта на политиката на сближаване. Бързото изпълнение на програмите по линия на политиката на сближаване при взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост, включително главата за REPowerEU, е от ключово значение за постигане на екологичния и цифровия преход, повишаване на икономическата и социалната устойчивост, както и осигуряване на балансирано териториално развитие в Португалия.

| (31) | Освен икономическите и социалните предизвикателства, разгледани в плана за възстановяване и устойчивост и програмите по линия на политиката на сближаване, Португалия е изправена пред редица допълнителни предизвикателства, свързани с кръговата икономика, енергетиката и екологичния преход. |
| --- | --- |

(31)

Освен икономическите и социалните предизвикателства, разгледани в плана за възстановяване и устойчивост и програмите по линия на политиката на сближаване, Португалия е изправена пред редица допълнителни предизвикателства, свързани с кръговата икономика, енергетиката и екологичния преход.

| (32) | Португалия е далеч под средното равнище за Съюза по отношение на напредъка към кръгова икономика, на производителността на ресурсите в промишлеността и относно показателите за управление на отпадъците, което се съпътства от отчетливи регионални различия. Средният коефициент на рециклиране в общините е особено нисък (30,5 % през 2021 г., което е далеч от целта на Съюза от 50 % до 2020 г.) и варира по региони. Постигането на целите на Съюза за следващото десетилетие, включително постигането на 55 % рециклиране на битовите отпадъци до 2025 г., ще изисква значителни усилия. Необходими са подобрения, за да се увеличат предотвратяването, минимизирането, сортирането, повторното използване и рециклирането на отпадъците в съответствие с по-високите нива в йерархията на отпадъците — което означава отклоняване на годните за рециклиране отпадъци от депата и инсталациите за изгаряне — както и за да се модернизират съоръженията за рециклиране и третиране на отпадъците. Примерите за оптимално постигане на тези цели включват увеличаването на таксите за депониране и изгаряне, въвеждането на данък върху остатъчните отпадъци и увеличаване на таксите за общините, които не успяват да постигнат целите за рециклиране. Освен това процесът може да бъде ускорен чрез разширяване на разделното събиране на отпадъците и по-нататъшно разработване на схеми, като например „плащаш повече, ако изхвърляш повече“, „депозитна система за връщане“ и разширена отговорност на производителя. |
| --- | --- |

(32)

Португалия е далеч под средното равнище за Съюза по отношение на напредъка към кръгова икономика, на производителността на ресурсите в промишлеността и относно показателите за управление на отпадъците, което се съпътства от отчетливи регионални различия. Средният коефициент на рециклиране в общините е особено нисък (30,5 % през 2021 г., което е далеч от целта на Съюза от 50 % до 2020 г.) и варира по региони. Постигането на целите на Съюза за следващото десетилетие, включително постигането на 55 % рециклиране на битовите отпадъци до 2025 г., ще изисква значителни усилия. Необходими са подобрения, за да се увеличат предотвратяването, минимизирането, сортирането, повторното използване и рециклирането на отпадъците в съответствие с по-високите нива в йерархията на отпадъците — което означава отклоняване на годните за рециклиране отпадъци от депата и инсталациите за изгаряне — както и за да се модернизират съоръженията за рециклиране и третиране на отпадъците. Примерите за оптимално постигане на тези цели включват увеличаването на таксите за депониране и изгаряне, въвеждането на данък върху остатъчните отпадъци и увеличаване на таксите за общините, които не успяват да постигнат целите за рециклиране. Освен това процесът може да бъде ускорен чрез разширяване на разделното събиране на отпадъците и по-нататъшно разработване на схеми, като например „плащаш повече, ако изхвърляш повече“, „депозитна система за връщане“ и разширена отговорност на производителя.

| (33) | Въпреки постигнатия напредък, включително в контекста на енергийната криза, Португалия продължава да е силно зависима от вносни изкопаеми горива, като нефтът и природният газ съставляват съответно 45 % и 23 % от нейния енергиен микс през 2021 г. Освен това значителната зависимост на Португалия от газ за производството на електроенергия създава рискове по отношение на сигурността на енергийните доставки, особено като се има предвид недостигът на водноелектрическата енергия поради зачестилите засушавания. За да се ускорят усилията за декарбонизация, може да продължи изпълнението на редица мерки, с които се надграждат и надхвърлят реформите и инвестициите, съставляващи част от плана за възстановяване и устойчивост на Португалия. За да ускори навлизането на възобновяеми енергийни източници, Португалия може да продължи постигнатия през миналата година напредък по рационализирането на процеса на издаване на разрешителни, включително чрез увеличаване на капацитета на администрацията, която се занимава с издаването на разрешителни, увеличаване на цифровизацията в областта на производството на възобновяеми енергийни източници и въвеждане на по-благоприятни разпоредби за териториално устройство за разположените в морето инсталации за вятърна енергия, чийто потенциал все още не е достатъчно използван. От полза ще бъде и предприемането на допълнителни действия за насърчаване на собственото потребление, включително покривни инсталации за фотоволтаична енергия, и на общностите за възобновяема енергия. Въпреки че нараства, броят на общностите за възобновяема енергия в Португалия все още е нисък и съществуват възможности да се улесни лицензирането им и да се създадат схеми за стимулиране. |
| --- | --- |

(33)

Въпреки постигнатия напредък, включително в контекста на енергийната криза, Португалия продължава да е силно зависима от вносни изкопаеми горива, като нефтът и природният газ съставляват съответно 45 % и 23 % от нейния енергиен микс през 2021 г. Освен това значителната зависимост на Португалия от газ за производството на електроенергия създава рискове по отношение на сигурността на енергийните доставки, особено като се има предвид недостигът на водноелектрическата енергия поради зачестилите засушавания. За да се ускорят усилията за декарбонизация, може да продължи изпълнението на редица мерки, с които се надграждат и надхвърлят реформите и инвестициите, съставляващи част от плана за възстановяване и устойчивост на Португалия. За да ускори навлизането на възобновяеми енергийни източници, Португалия може да продължи постигнатия през миналата година напредък по рационализирането на процеса на издаване на разрешителни, включително чрез увеличаване на капацитета на администрацията, която се занимава с издаването на разрешителни, увеличаване на цифровизацията в областта на производството на възобновяеми енергийни източници и въвеждане на по-благоприятни разпоредби за териториално устройство за разположените в морето инсталации за вятърна енергия, чийто потенциал все още не е достатъчно използван. От полза ще бъде и предприемането на допълнителни действия за насърчаване на собственото потребление, включително покривни инсталации за фотоволтаична енергия, и на общностите за възобновяема енергия. Въпреки че нараства, броят на общностите за възобновяема енергия в Португалия все още е нисък и съществуват възможности да се улесни лицензирането им и да се създадат схеми за стимулиране.

| (34) | С интегрирането на все повече възобновяеми енергийни източници допълнителните инвестиции за разширяване на капацитета за съхранение и на капацитета на мрежата ще бъдат от съществено значение за запазване на баланса на електроенергийната мрежа. Португалия може да се възползва от укрепването на своята междусистемна електроенергийна свързаност, тъй като равнището на междусистемната свързаност с Испания все още е ниско в сравнение с целите, предвидени за 2030 г. Състоянието на преносната и на разпределителната мрежа може да се подобри чрез укрепване на вътрешната мрежа, допълнителни инвестиции в съхранението на електроенергия и по-нататъшна цифровизация на мрежата. Сравнително слабото внедряване на интелигентни измервателни уреди възпрепятства изграждането на децентрализирана система за производство на енергия от възобновяеми източници. За да се справи с високата степен на зависимост от изкопаеми горива при сградите и да намали потреблението на енергия, Португалия трябва да активизира усилията си в областта на енергийната ефективност отвъд това, което е заложено в португалския план за възстановяване и устойчивост и в програмите по линия на политиката на сближаване. Допълнителните мерки следва да допринесат и за справяне с големия дял на португалското население, засегнато от енергийна бедност. Активизирането на усилията за стимулиране на основното саниране, включително чрез предоставяне на техническа помощ на заявителите, може да ускори изпълнението на проекти за саниране. Освен това Португалия би могла да се възползва от укрепена рамка за финансови схеми за привличане на частни инвестиции за енергийноефективно саниране. По този начин Португалия може да насочи повече базирани на безвъзмездни средства ресурси към нуждаещите се домакинства. Потреблението на природен газ в Португалия е намаляло с 16 % през периода между август 2022 г. и март 2023 г. в сравнение със средното потребление на газ за същия период през предходните пет години — това надхвърля целта за намаляване от 15 %, определена в Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета (18). Португалия може да продължи да полага усилия за временно намаляване на търсенето на газ до 31 март 2024 г. съгласно Регламент (ЕС) 2023/706 на Съвета (19). |
| --- | --- |

(34)

С интегрирането на все повече възобновяеми енергийни източници допълнителните инвестиции за разширяване на капацитета за съхранение и на капацитета на мрежата ще бъдат от съществено значение за запазване на баланса на електроенергийната мрежа. Португалия може да се възползва от укрепването на своята междусистемна електроенергийна свързаност, тъй като равнището на междусистемната свързаност с Испания все още е ниско в сравнение с целите, предвидени за 2030 г. Състоянието на преносната и на разпределителната мрежа може да се подобри чрез укрепване на вътрешната мрежа, допълнителни инвестиции в съхранението на електроенергия и по-нататъшна цифровизация на мрежата. Сравнително слабото внедряване на интелигентни измервателни уреди възпрепятства изграждането на децентрализирана система за производство на енергия от възобновяеми източници. За да се справи с високата степен на зависимост от изкопаеми горива при сградите и да намали потреблението на енергия, Португалия трябва да активизира усилията си в областта на енергийната ефективност отвъд това, което е заложено в португалския план за възстановяване и устойчивост и в програмите по линия на политиката на сближаване. Допълнителните мерки следва да допринесат и за справяне с големия дял на португалското население, засегнато от енергийна бедност. Активизирането на усилията за стимулиране на основното саниране, включително чрез предоставяне на техническа помощ на заявителите, може да ускори изпълнението на проекти за саниране. Освен това Португалия би могла да се възползва от укрепена рамка за финансови схеми за привличане на частни инвестиции за енергийноефективно саниране. По този начин Португалия може да насочи повече базирани на безвъзмездни средства ресурси към нуждаещите се домакинства. Потреблението на природен газ в Португалия е намаляло с 16 % през периода между август 2022 г. и март 2023 г. в сравнение със средното потребление на газ за същия период през предходните пет години — това надхвърля целта за намаляване от 15 %, определена в Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета (18). Португалия може да продължи да полага усилия за временно намаляване на търсенето на газ до 31 март 2024 г. съгласно Регламент (ЕС) 2023/706 на Съвета (19).

| (35) | Недостигът на работна ръка и умения в сектори и професии, които са от ключово значение за екологичния преход, включително производството, внедряването и поддръжката на технологии с нулеви нетни емисии, създава пречки пред прехода към икономика с нулеви нетни емисии. Висококачествените системи за образование и обучение, които отговарят на променящите се нужди на пазара на труда, и целенасочените мерки за повишаване на квалификацията и за преквалификация са от ключово значение за намаляване на недостига на умения и насърчаване на приобщаването и пренасочването на работната сила. За да се отключи неоползотвореното предлагане на работна ръка, тези мерки трябва да бъдат достъпни, по-специално за физическите лица и в секторите и регионите, които са най-силно засегнати от екологичния преход. Португалия е изправена пред недостиг на умения, необходими за екологичния преход, и по-специално в строителния и производствения сектор. Тя ще извлече ползи от укрепването на политиките за повишаване на квалификацията и преквалификация, свързани с прехода към зелена икономика. |
| --- | --- |

(35)

Недостигът на работна ръка и умения в сектори и професии, които са от ключово значение за екологичния преход, включително производството, внедряването и поддръжката на технологии с нулеви нетни емисии, създава пречки пред прехода към икономика с нулеви нетни емисии. Висококачествените системи за образование и обучение, които отговарят на променящите се нужди на пазара на труда, и целенасочените мерки за повишаване на квалификацията и за преквалификация са от ключово значение за намаляване на недостига на умения и насърчаване на приобщаването и пренасочването на работната сила. За да се отключи неоползотвореното предлагане на работна ръка, тези мерки трябва да бъдат достъпни, по-специално за физическите лица и в секторите и регионите, които са най-силно засегнати от екологичния преход. Португалия е изправена пред недостиг на умения, необходими за екологичния преход, и по-специално в строителния и производствения сектор. Тя ще извлече ползи от укрепването на политиките за повишаване на квалификацията и преквалификация, свързани с прехода към зелена икономика.

| (36) | В светлината на оценката на Комисията Съветът разгледа програмата за стабилност за 2023 г., като становището му (20) е изразено в препоръка 1. |
| --- | --- |

(36)

В светлината на оценката на Комисията Съветът разгледа програмата за стабилност за 2023 г., като становището му (20) е изразено в препоръка 1.

| (37) | С оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките на държавите членки от еврозоната и колективния им принос за функционирането на Икономическия и паричен съюз, Съветът препоръча на държавите членки от еврозоната да предприемат действия, включително чрез своите планове за възстановяване и устойчивост, за i) запазване на устойчивостта на обслужването на дълга и въздържане от широка подкрепа за съвкупното търсене през 2023 г., по-добро насочване на фискалните мерки, предприети за смекчаване на въздействието на високите цени на енергията, и обмисляне на подходящи начини за прекратяване на подкрепата при намаляване на натиска върху цените на енергията; ii) поддържане на високо равнище на публичните инвестиции и насърчаване на частните инвестиции в подкрепа на екологичния и цифровия преход; iii) подкрепа за промените в заплащането, които смекчават загубата на покупателна способност, като същевременно се ограничават вторичните ефекти върху инфлацията, допълнително подобряване на активните политики по заетостта и преодоляване на недостига на умения; iv) подобряване на бизнес средата и гарантиране, че енергийната подкрепа за дружествата е икономически ефективна, временна и насочена към жизнеспособни предприятия, както и че запазва стимулите за екологичния преход; и v) запазване на макрофинансовата стабилност и наблюдение на рисковете, като същевременно продължава работата по завършването на банковия съюз. За Португлия препоръки 1, 2 и 4 допринасят за изпълнението на първата, втората и третата препоръка, изложени в Препоръката от 2023 г. относно еврозоната. |
| --- | --- |

(37)

С оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките на държавите членки от еврозоната и колективния им принос за функционирането на Икономическия и паричен съюз, Съветът препоръча на държавите членки от еврозоната да предприемат действия, включително чрез своите планове за възстановяване и устойчивост, за i) запазване на устойчивостта на обслужването на дълга и въздържане от широка подкрепа за съвкупното търсене през 2023 г., по-добро насочване на фискалните мерки, предприети за смекчаване на въздействието на високите цени на енергията, и обмисляне на подходящи начини за прекратяване на подкрепата при намаляване на натиска върху цените на енергията; ii) поддържане на високо равнище на публичните инвестиции и насърчаване на частните инвестиции в подкрепа на екологичния и цифровия преход; iii) подкрепа за промените в заплащането, които смекчават загубата на покупателна способност, като същевременно се ограничават вторичните ефекти върху инфлацията, допълнително подобряване на активните политики по заетостта и преодоляване на недостига на умения; iv) подобряване на бизнес средата и гарантиране, че енергийната подкрепа за дружествата е икономически ефективна, временна и насочена към жизнеспособни предприятия, както и че запазва стимулите за екологичния преход; и v) запазване на макрофинансовата стабилност и наблюдение на рисковете, като същевременно продължава работата по завършването на банковия съюз. За Португлия препоръки 1, 2 и 4 допринасят за изпълнението на първата, втората и третата препоръка, изложени в Препоръката от 2023 г. относно еврозоната.

| (38) | В светлината на задълбочения преглед, направен от Комисията, и неговата оценка Съветът разгледа националната програма за реформи за 2023 г. и програмата за стабилност за 2023 г. Неговите препоръки съгласно член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са отразени в препоръка 1 по-долу. Политиките, посочени в препоръка 1, спомагат за преодоляване на уязвимостите, свързани с държавния дълг. Препоръка 2 допринася за изпълнението на препоръка 1. Политиките, посочени в препоръка 1, допринасят както за преодоляването на дисбалансите, така и за изпълнението на препоръките, изложени в Препоръката от 2023 г. относно еврозоната, в съответствие със съображение 37. |
| --- | --- |

(38)

В светлината на задълбочения преглед, направен от Комисията, и неговата оценка Съветът разгледа националната програма за реформи за 2023 г. и програмата за стабилност за 2023 г. Неговите препоръки съгласно член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са отразени в препоръка 1 по-долу. Политиките, посочени в препоръка 1, спомагат за преодоляване на уязвимостите, свързани с държавния дълг. Препоръка 2 допринася за изпълнението на препоръка 1. Политиките, посочени в препоръка 1, допринасят както за преодоляването на дисбалансите, така и за изпълнението на препоръките, изложени в Препоръката от 2023 г. относно еврозоната, в съответствие със съображение 37.

ПРЕПОРЪЧВА на Португалия да предприеме през 2023 г. и 2024 г. следните действия:

1.

Да осигури разумна фискална политика, по-специално като ограничи номиналното увеличение на финансираните на национално равнище нетни първични разходи през 2024 г. до не повече от 1,8 % (21), освен ако се прецени, че по-висок референтен процент на растеж на нетните първични разходи, финансирани на национално равнище, е съвместим с постигането от страна на Португалия на средносрочната бюджетна цел на страната от ‒ 0,5 % от БВП, наред с другото, ако лихвените разходи са по-ниски от прогнозираните понастоящем от Комисията.

Да запази финансираните на национално равнище публични инвестиции и да гарантира, че безвъзмездните средства по Механизма и другите фондове на Съюза се усвояват ефективно, по-специално с цел насърчаване на екологичния и цифровия преход.

За периода след 2024 г. — да продължи да следва средносрочна фискална стратегия за постепенна и устойчива консолидация, съчетана с инвестиции и реформи, водещи до по-висок устойчив растеж, с цел постигане на разумна средносрочна фискална позиция.

Да подобри ефективността и адекватността на данъчната система и на системата за социална закрила, по-специално като приоритизира опростяването на двете рамки, повиши ефективността на компетентните администрации и намали свързаната административна тежест.

2.

Да ускори изпълнението на своя план за възстановяване и устойчивост, включително като осигури подходящ административен капацитет, и в контекста на представеното наскоро допълнение, включително главата за REPowerEU и допълнителното искане за заем, бързо да започне изпълнението на свързаните мерки. Да пристъпи към бързо изпълнение на програмите по линия на политиката на сближаване при тясно взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост.

3.

Да подобри условията за преход към кръгова икономика, по-специално като повиши предотвратяването, рециклирането и повторната употреба на отпадъците с цел отклоняване на годните за рециклиране отпадъци от депата за отпадъци и инсталациите за изгаряне на отпадъци.

4.

Да намали цялостната зависимост от изкопаеми горива. Да ускори допълнително внедряването на възобновяеми енергийни източници чрез по-нататъшно опростяване и цифровизиране на издаването на разрешителни, за да се даде възможност за допълнително производство на вятърна енергия, по-специално на енергия от разположени в морето инсталации, и производство на слънчева електроенергия, както и за да се насърчат собственото потребление и общностите за възобновяема енергия. Да увеличи капацитета за междусистемна електроенергийна свързаност и да модернизира електропреносната и електроразпределителната мрежа, което ще позволи инвестиции в съхранението на електроенергия и цифровизацията на мрежата, включително по-бързо внедряване на интелигентни измервателни уреди. Да ускори инвестициите в енергийна ефективност чрез насърчаване на финансови схеми за привличане на частни инвестиции и подпомагане на домакинствата в нужда. Да увеличи усилията на политиката, насочени към предоставянето и придобиването на уменията и компетентностите, необходими за екологичния преход.

Съставено в Брюксел на 14 юли 2023 година.

За Съвета

Председател

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

2

(3)  Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета от 12 февруари 2021 г. за създаване на Механизъм за възстановяване и устойчивост (ОВ L 57, 18.2.2021 г., стр. 17).

3

(4)  Препоръка на Съвета от 16 май 2023 г. относно икономическата политика на еврозоната (ОВ C 180, 23.5.2023 г., стр. 1).

4

(5)  Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета от 27 февруари 2023 г. за изменение на Регламент (ЕС) 2021/241 във връзка с главите за REPowerEU в плановете за възстановяване и устойчивост и за изменение на регламенти (ЕС) No 1303/2013, (ЕС) 2021/1060 и (ЕС) 2021/1755 и Директива 2003/87/ЕО (ОВ L 63, 28.2.2023 г., стр. 1).

5

(6)  ST 10149/21; ST 10149/21 ADD 1; ST 10149/21 ADD 1 REV 1.

6

(7)  Препоръка на Съвета от 18 юни 2021 г., съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност за 2021 г. на Португалия (ОВ C 304, 29.7.2021 г., стр. 102).

7

(8)  Фискалната позиция се измерва с промяната в първичните разходи (без дискреционните мерки по отношение на приходите), като се изключват временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, но се включват разходите, финансирани с безвъзмездна подкрепа (безвъзмездни средства) по Механизма и с други фондове на Съюза — спрямо средносрочния потенциален растеж. За повече подробности вж. каре 1 във фискалните статистически таблици.

8

(9)  Другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, осигуриха експанзионистичен принос от 0,2 процентни пункта от БВП.

9

(10)  Тази стойност представлява равнището на годишните бюджетни разходи за тези мерки, включително текущите приходи и разходи, както и когато е уместно — мерките за капиталови разходи.

10

(11)  Препоръка на Съвета от 12 юли 2022 г. относно националната програма за реформи на Португалия за 2022 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Португалия за 2022 г. (ОВ С 334, 1.9.2022 г., стр. 181).

11

(12)  Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2022 г. средносрочният (среден за 10 години) потенциален растеж на производството на Португалия се оценява на 7,6 % в номинално изражение.

12

(13)  Очаква се другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, да имат рестриктивен принос от 0,3 процентни пункта от БВП, дължащ се по-специално на прогнозираните намалени капиталови трансфери към държавните предприятия през 2023 г.

13

(14)  Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма за възстановяване и устойчивост и други фондове на Съюза, възлизаха на 2,2 % от БВП през 2023 г., докато финансираните на национално равнище инвестиции осигуриха експанзионистичен принос към фискалната позиция от 0,3 процентни пункта. Очаква се другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, да осигурят експанзионистичен принос от 0,1 процентни пункта от БВП.

14

(15)  Член 5 от Регламент (ЕО) No 1466/97 също така изисква корекция от над 0,5 % от БВП за държавите членки с държавен дълг, надвишаващ 60 % от БВП, или с по-ясно изразени рискове за устойчивостта на обслужването на дълга.

15

(16)  Нетните първични разходи се определят като разходите, финансирани на национално равнище, след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите и като се изключат разходите за лихви и разходите за циклична безработица.

16

(17)  Максималното финансово участие за Португалия в рамките на Механизма за възстановяване и устойчивост беше актуализирано на 30 юни 2022 г. в размер на 15,5 млрд. евро под формата на безвъзмездни средства в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕС) 2021/241.

17

(18)  Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета от 5 август 2022 г. относно координирани мерки за намаляване на търсенето на газ (ОВ L 206, 8.8.2022 г., стр. 1).

18

(19)  Регламент (ЕС) 2023/706 на Съвета от 30 март 2023 г. за изменение на Регламент (ЕС) 2022/1369 във връзка с продължаване на периода на намаляване на търсенето във връзка с мерките за намаляване на търсенето на газ, и за засилване на докладването и наблюдението на тяхното прилагане (ОВ L 93, 31.3.2023 г., стр. 1).

19

(20)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

20

(21)  Което се очаква да съответства на годишно подобрение на структурното бюджетно салдо от поне 0,3 % от БВП за 2024 г., както е описано в съображение 24.

21

---

| 1.9.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 312/216 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 312/216

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 14 юли 2023 година

относно националната програма за реформи на Румъния за 2023 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Румъния за 2023 г.

(2023/C 312/23)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,

като взе предвид Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета (3), с който бе създаден Механизмът за възстановяване и устойчивост („Механизмът“), влезе в сила на 19 февруари 2021 г. По Механизма се предоставя финансова подкрепа на държавите членки за осъществяването на реформи и инвестиции, водещи до фискален стимул, финансиран от Съюза. В съответствие с приоритетите на европейския семестър Механизмът допринася за икономическото и приобщаващото възстановяване и за осъществяването на устойчиви и стимулиращи растежа реформи и инвестиции, по-специално реформи и инвестиции за насърчаване на екологичния и цифровия преход и за укрепване на устойчивостта на икономиките на държавите членки. Механизмът също така спомага за укрепването на публичните финанси и стимулира растежа и създаването на работни места в средносрочен и дългосрочен план, подобрява териториалното сближаване в рамките на Съюза и подкрепя непрекъснатото прилагане на Европейския стълб на социалните права. Максималното финансово участие за държава членка в рамките на Механизма беше актуализирано на 30 юни 2022 г. в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕС) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета (3), с който бе създаден Механизмът за възстановяване и устойчивост („Механизмът“), влезе в сила на 19 февруари 2021 г. По Механизма се предоставя финансова подкрепа на държавите членки за осъществяването на реформи и инвестиции, водещи до фискален стимул, финансиран от Съюза. В съответствие с приоритетите на европейския семестър Механизмът допринася за икономическото и приобщаващото възстановяване и за осъществяването на устойчиви и стимулиращи растежа реформи и инвестиции, по-специално реформи и инвестиции за насърчаване на екологичния и цифровия преход и за укрепване на устойчивостта на икономиките на държавите членки. Механизмът също така спомага за укрепването на публичните финанси и стимулира растежа и създаването на работни места в средносрочен и дългосрочен план, подобрява териториалното сближаване в рамките на Съюза и подкрепя непрекъснатото прилагане на Европейския стълб на социалните права. Максималното финансово участие за държава членка в рамките на Механизма беше актуализирано на 30 юни 2022 г. в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕС) 2021/241.

| (2) | На 22 ноември 2022 г. Комисията прие годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2023 г. На 23 март 2023 г. Европейският съвет одобри приоритетите на годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., които са съсредоточени около четирите измерения на конкурентоспособната устойчивост. На 22 ноември 2022 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие и доклада за механизма за предупреждение за 2023 г., в който посочи Румъния като една от държавите членки, които може да бъдат засегнати или за които може да съществува риск да бъдат засегнати от дисбаланси. Поради това е необходим задълбочен преглед. Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната и предложение за съвместния доклад за заетостта за 2023 г., в който се анализира прилагането на насоките за заетостта и принципите на Европейския стълб на социалните права. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната (4) („Препоръка от 2023 г. относно еврозоната“) на 16 май 2023 г. и съвместния доклад за заетостта на 13 март 2023 г. |
| --- | --- |

(2)

На 22 ноември 2022 г. Комисията прие годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2023 г. На 23 март 2023 г. Европейският съвет одобри приоритетите на годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., които са съсредоточени около четирите измерения на конкурентоспособната устойчивост. На 22 ноември 2022 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие и доклада за механизма за предупреждение за 2023 г., в който посочи Румъния като една от държавите членки, които може да бъдат засегнати или за които може да съществува риск да бъдат засегнати от дисбаланси. Поради това е необходим задълбочен преглед. Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната и предложение за съвместния доклад за заетостта за 2023 г., в който се анализира прилагането на насоките за заетостта и принципите на Европейския стълб на социалните права. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната (4) („Препоръка от 2023 г. относно еврозоната“) на 16 май 2023 г. и съвместния доклад за заетостта на 13 март 2023 г.

| (3) | Въпреки че икономиките на Съюза показват забележителна устойчивост, геополитическият контекст продължава да оказва отрицателно въздействие. Като застава твърдо зад Украйна, Съюзът насочва своята програма за икономическа и социална политика към намаляване на отрицателното въздействие от енергийните сътресения върху уязвимите домакинства и предприятия в краткосрочен план и към запазване на усилията за осъществяване на екологичния и цифровия преход, подкрепа за устойчив и приобщаващ растеж, запазване на макроикономическата стабилност и повишаване на устойчивостта в средносрочен план. Той също така поставя особен акцент върху повишаването на конкурентоспособността и производителността на Съюза. |
| --- | --- |

(3)

Въпреки че икономиките на Съюза показват забележителна устойчивост, геополитическият контекст продължава да оказва отрицателно въздействие. Като застава твърдо зад Украйна, Съюзът насочва своята програма за икономическа и социална политика към намаляване на отрицателното въздействие от енергийните сътресения върху уязвимите домакинства и предприятия в краткосрочен план и към запазване на усилията за осъществяване на екологичния и цифровия преход, подкрепа за устойчив и приобщаващ растеж, запазване на макроикономическата стабилност и повишаване на устойчивостта в средносрочен план. Той също така поставя особен акцент върху повишаването на конкурентоспособността и производителността на Съюза.

| (4) | На 1 февруари 2023 г. Комисията публикува съобщение, озаглавено „Промишлен план на Зеления пакт за ерата на нулеви нетни емисии“ („промишлен план на Зеления пакт“). Целта на промишления план на Зеления пакт е засилване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии и подпомагане на бързия преход към неутралност по отношение на климата. Планът допълва текущите усилия в рамките на Европейския зелен пакт и REPowerEU. Той има за цел и да се осигури по-благоприятна среда за увеличаване на производствения капацитет на Съюза за технологиите и продуктите с нулеви нетни емисии, необходими за постигане на амбициозните цели на Съюза в областта на климата, и да се гарантира достъп до съответните суровини от критично значение, включително чрез диверсифициране на източниците, правилно използване на геоложките ресурси в държавите членки и максимално увеличаване на рециклирането на суровини. Промишленият план на Зеления пакт се основава на четири стълба: предвидима и опростена регулаторна среда, по-бърз достъп до финансиране, повишаване на уменията и отворена търговия за устойчиви вериги на доставки. На 16 март 2023 г. Комисията публикува ново съобщение, озаглавено „Дългосрочна конкурентоспособност на ЕС: перспективи след 2030 г.“, структурирано около девет взаимно подсилващи се движещи сили с цел да се работи за стимулираща растежа регулаторна рамка. В него се определят приоритети на политиката, насочени към активно осигуряване на структурни подобрения, добре насочени инвестиции и регулаторни мерки за дългосрочната конкурентоспособност на Съюза и неговите държави членки. Препоръките по-долу спомагат за изпълнението на тези приоритети. |
| --- | --- |

(4)

На 1 февруари 2023 г. Комисията публикува съобщение, озаглавено „Промишлен план на Зеления пакт за ерата на нулеви нетни емисии“ („промишлен план на Зеления пакт“). Целта на промишления план на Зеления пакт е засилване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии и подпомагане на бързия преход към неутралност по отношение на климата. Планът допълва текущите усилия в рамките на Европейския зелен пакт и REPowerEU. Той има за цел и да се осигури по-благоприятна среда за увеличаване на производствения капацитет на Съюза за технологиите и продуктите с нулеви нетни емисии, необходими за постигане на амбициозните цели на Съюза в областта на климата, и да се гарантира достъп до съответните суровини от критично значение, включително чрез диверсифициране на източниците, правилно използване на геоложките ресурси в държавите членки и максимално увеличаване на рециклирането на суровини. Промишленият план на Зеления пакт се основава на четири стълба: предвидима и опростена регулаторна среда, по-бърз достъп до финансиране, повишаване на уменията и отворена търговия за устойчиви вериги на доставки. На 16 март 2023 г. Комисията публикува ново съобщение, озаглавено „Дългосрочна конкурентоспособност на ЕС: перспективи след 2030 г.“, структурирано около девет взаимно подсилващи се движещи сили с цел да се работи за стимулираща растежа регулаторна рамка. В него се определят приоритети на политиката, насочени към активно осигуряване на структурни подобрения, добре насочени инвестиции и регулаторни мерки за дългосрочната конкурентоспособност на Съюза и неговите държави членки. Препоръките по-долу спомагат за изпълнението на тези приоритети.

| (5) | През 2023 г. европейският семестър за координация на икономическите политики продължава да се развива в съответствие с прилагането на Механизма. Пълното изпълнение на плановете за възстановяване и устойчивост продължава да е от съществено значение за изпълнението на приоритетите на политиката в рамките на европейския семестър, тъй като плановете обхващат всички или значителна част от съответните специфични за всяка държава препоръки, отправени през последните години. Специфичните за всяка държава препоръки за 2019 г., 2020 г. и 2022 г. продължават да бъдат еднакво актуални за плановете за възстановяване и устойчивост, преразгледани, актуализирани или изменени в съответствие с членове 14, 18 и 21 от Регламент (ЕС) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

През 2023 г. европейският семестър за координация на икономическите политики продължава да се развива в съответствие с прилагането на Механизма. Пълното изпълнение на плановете за възстановяване и устойчивост продължава да е от съществено значение за изпълнението на приоритетите на политиката в рамките на европейския семестър, тъй като плановете обхващат всички или значителна част от съответните специфични за всяка държава препоръки, отправени през последните години. Специфичните за всяка държава препоръки за 2019 г., 2020 г. и 2022 г. продължават да бъдат еднакво актуални за плановете за възстановяване и устойчивост, преразгледани, актуализирани или изменени в съответствие с членове 14, 18 и 21 от Регламент (ЕС) 2021/241.

| (6) | Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета (5) („Регламентът REPowerEU“), приет на 27 февруари 2023 г., има за цел бързото премахване на зависимостта на Съюза от вноса на руски изкопаеми горива. Това ще допринесе за енергийната сигурност и диверсификацията на енергийните доставки на Съюза, като същевременно ще увеличи използването на възобновяеми енергийни източници, капацитета за съхранение на енергия и енергийната ефективност. Регламентът REPowerEU дава възможност на държавите членки да добавят нова глава за REPowerEU към своите национални планове за възстановяване и устойчивост, за да финансират ключови реформи и инвестиции, които ще спомогнат за постигането на целите на REPowerEU. Тези реформи и инвестиции също така ще спомогнат за повишаване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии, както е посочено в промишления план на Зеления пакт, и за изпълнение на свързаните с енергетиката специфични за всяка държава препоръки, отправени към държавите членки през 2022 г. и когато е приложимо, през 2023 г. С Регламента REPowerEU се въвежда нова категория безвъзмездна финансова подкрепа, която се предоставя на държавите членки за финансиране на нови свързани с енергетиката реформи и инвестиции в рамките на техните планове за възстановяване и устойчивост. |
| --- | --- |

(6)

Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета (5) („Регламентът REPowerEU“), приет на 27 февруари 2023 г., има за цел бързото премахване на зависимостта на Съюза от вноса на руски изкопаеми горива. Това ще допринесе за енергийната сигурност и диверсификацията на енергийните доставки на Съюза, като същевременно ще увеличи използването на възобновяеми енергийни източници, капацитета за съхранение на енергия и енергийната ефективност. Регламентът REPowerEU дава възможност на държавите членки да добавят нова глава за REPowerEU към своите национални планове за възстановяване и устойчивост, за да финансират ключови реформи и инвестиции, които ще спомогнат за постигането на целите на REPowerEU. Тези реформи и инвестиции също така ще спомогнат за повишаване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии, както е посочено в промишления план на Зеления пакт, и за изпълнение на свързаните с енергетиката специфични за всяка държава препоръки, отправени към държавите членки през 2022 г. и когато е приложимо, през 2023 г. С Регламента REPowerEU се въвежда нова категория безвъзмездна финансова подкрепа, която се предоставя на държавите членки за финансиране на нови свързани с енергетиката реформи и инвестиции в рамките на техните планове за възстановяване и устойчивост.

| (7) | На 8 март 2023 г. Комисията прие съобщение, в което се предоставят насоки за фискалната политика за 2024 г. („съобщението от 8 март 2023 г.“). То има за цел да подпомогне изготвянето на програмите за стабилност и конвергенция на държавите членки и по този начин да се засили координацията на политиките. Комисията припомни, че общата клауза за дерогация от Пакта за стабилност и растеж ще бъде дезактивирана в края на 2023 г. Тя призова за фискални политики през периода 2023—2024 г., които осигуряват средносрочна устойчивост на обслужването на дълга и повишават потенциалния растеж по устойчив начин, и прикани държавите членки да определят в своите програми за стабилност и конвергенция за 2023 г. начина, по който фискалните им планове ще осигурят спазването на референтната стойност по Договора от 3 % от брутния вътрешен продукт (БВП), както и реалистичното и непрекъснато намаляване на дълга или запазването на благоразумно равнище на дълга в средносрочен план. Комисията прикани държавите членки също така постепенно да премахнат националните фискални мерки, въведени за защита на домакинствата и предприятията от енергийния ценови шок, като се започне с тези с най-слаба насоченост. Тя посочи, че ако мерките за подкрепа трябва да бъдат удължени поради подновен натиск върху цените на енергията, държавите членки следва да насочат много по-добре тези мерки към уязвимите домакинства и предприятия. Комисията заяви, че фискалните препоръки ще бъдат количествено определени и диференцирани. Освен това, както се предлага в съобщението на Комисията от 9 ноември 2022 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС, фискалните препоръки ще бъдат формулирани въз основа на нетните първични разходи. Комисията препоръча всички държави членки да продължат да защитават инвестициите, финансирани на национално равнище, и да гарантират ефективното използване на средствата по линия на Механизма и други фондове на Съюза, по-специално с оглед на екологичния и цифровия преход и целите по отношение на устойчивостта. Комисията посочи, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. в съответствие с действащите правни разпоредби. |
| --- | --- |

(7)

На 8 март 2023 г. Комисията прие съобщение, в което се предоставят насоки за фискалната политика за 2024 г. („съобщението от 8 март 2023 г.“). То има за цел да подпомогне изготвянето на програмите за стабилност и конвергенция на държавите членки и по този начин да се засили координацията на политиките. Комисията припомни, че общата клауза за дерогация от Пакта за стабилност и растеж ще бъде дезактивирана в края на 2023 г. Тя призова за фискални политики през периода 2023—2024 г., които осигуряват средносрочна устойчивост на обслужването на дълга и повишават потенциалния растеж по устойчив начин, и прикани държавите членки да определят в своите програми за стабилност и конвергенция за 2023 г. начина, по който фискалните им планове ще осигурят спазването на референтната стойност по Договора от 3 % от брутния вътрешен продукт (БВП), както и реалистичното и непрекъснато намаляване на дълга или запазването на благоразумно равнище на дълга в средносрочен план. Комисията прикани държавите членки също така постепенно да премахнат националните фискални мерки, въведени за защита на домакинствата и предприятията от енергийния ценови шок, като се започне с тези с най-слаба насоченост. Тя посочи, че ако мерките за подкрепа трябва да бъдат удължени поради подновен натиск върху цените на енергията, държавите членки следва да насочат много по-добре тези мерки към уязвимите домакинства и предприятия. Комисията заяви, че фискалните препоръки ще бъдат количествено определени и диференцирани. Освен това, както се предлага в съобщението на Комисията от 9 ноември 2022 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС, фискалните препоръки ще бъдат формулирани въз основа на нетните първични разходи. Комисията препоръча всички държави членки да продължат да защитават инвестициите, финансирани на национално равнище, и да гарантират ефективното използване на средствата по линия на Механизма и други фондове на Съюза, по-специално с оглед на екологичния и цифровия преход и целите по отношение на устойчивостта. Комисията посочи, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. в съответствие с действащите правни разпоредби.

| (8) | На 26 април 2023 г. Комисията представи законодателни предложения за извършване на цялостна реформа на правилата на Съюза за икономическо управление. Основната цел на предложенията е да се засили устойчивостта на обслужването на публичния дълг и да се насърчи устойчивият и приобщаващ растеж във всички държави членки чрез реформи и инвестиции. Предложенията на Комисията са насочени към подобряване на националната ангажираност, опростяване на рамката и преминаване към по-голям средносрочен фокус в съчетание с ефективно и по-последователно правоприлагане. Съгласно заключенията на Съвета от 14 март 2023 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС целта е законодателната работа да приключи през 2023 г. |
| --- | --- |

(8)

На 26 април 2023 г. Комисията представи законодателни предложения за извършване на цялостна реформа на правилата на Съюза за икономическо управление. Основната цел на предложенията е да се засили устойчивостта на обслужването на публичния дълг и да се насърчи устойчивият и приобщаващ растеж във всички държави членки чрез реформи и инвестиции. Предложенията на Комисията са насочени към подобряване на националната ангажираност, опростяване на рамката и преминаване към по-голям средносрочен фокус в съчетание с ефективно и по-последователно правоприлагане. Съгласно заключенията на Съвета от 14 март 2023 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС целта е законодателната работа да приключи през 2023 г.

| (9) | На 31 май 2021 г. Румъния представи на Комисията своя национален план за възстановяване и устойчивост в съответствие с член 18, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2021/241. Съгласно член 19 от Регламент (ЕС) 2021/241 Комисията оцени целесъобразността, ефективността, ефикасността и съгласуваността на плана за възстановяване и устойчивост в съответствие с насоките за оценка, съдържащи се в приложение V към посочения регламент. На 3 ноември 2021 г. Съветът прие своето решение за изпълнение за одобряване на оценката на плана за възстановяване и устойчивост на Румъния (6). Отпускането на траншовете зависи от приемането на решение на Комисията в съответствие с член 24, параграф 5 от Регламент (ЕС) 2021/241, в което се посочва, че Румъния е изпълнила задоволително съответните ключови етапи и цели, определени в решението за изпълнение на Съвета. Задоволителното изпълнение предполага, че постигането на предходните ключови етапи и цели е запазено. |
| --- | --- |

(9)

На 31 май 2021 г. Румъния представи на Комисията своя национален план за възстановяване и устойчивост в съответствие с член 18, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2021/241. Съгласно член 19 от Регламент (ЕС) 2021/241 Комисията оцени целесъобразността, ефективността, ефикасността и съгласуваността на плана за възстановяване и устойчивост в съответствие с насоките за оценка, съдържащи се в приложение V към посочения регламент. На 3 ноември 2021 г. Съветът прие своето решение за изпълнение за одобряване на оценката на плана за възстановяване и устойчивост на Румъния (6). Отпускането на траншовете зависи от приемането на решение на Комисията в съответствие с член 24, параграф 5 от Регламент (ЕС) 2021/241, в което се посочва, че Румъния е изпълнила задоволително съответните ключови етапи и цели, определени в решението за изпълнение на Съвета. Задоволителното изпълнение предполага, че постигането на предходните ключови етапи и цели е запазено.

| (10) | В съответствие с член 4, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1466/97 на 11 май 2023 г. Румъния представи националната си програма за реформи за 2023 г., а на 10 май 2023 г. — програмата си за конвергенция за 2023 г. Двете програми бяха оценени заедно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В съответствие с член 27 от Регламент (ЕС) 2021/241 националната програма за реформи за 2023 г. отразява също шестмесечното докладване на Румъния относно напредъка, постигнат при изпълнението на нейния план за възстановяване и устойчивост. |
| --- | --- |

(10)

В съответствие с член 4, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1466/97 на 11 май 2023 г. Румъния представи националната си програма за реформи за 2023 г., а на 10 май 2023 г. — програмата си за конвергенция за 2023 г. Двете програми бяха оценени заедно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В съответствие с член 27 от Регламент (ЕС) 2021/241 националната програма за реформи за 2023 г. отразява също шестмесечното докладване на Румъния относно напредъка, постигнат при изпълнението на нейния план за възстановяване и устойчивост.

| (11) | На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклада за Румъния за 2023 г. В него беше оценен напредъкът на Румъния в изпълнението на съответните специфични за държавата препоръки, приети от Съвета в периода 2019—2022 г., и беше направен преглед на изпълнението от страна на Румъния на плана за възстановяване и устойчивост. Въз основа на този анализ в доклада за държавата бяха посочени пропуски по отношение на предизвикателствата, които не са разгледани или са само частично разгледани в плана за възстановяване и устойчивост, както и по отношение на новите и нововъзникващите предизвикателства. В него бяха оценени също напредъкът на Румъния при прилагането на Европейския стълб на социалните права и постигането на водещите цели на Съюза в областта на заетостта, уменията и намаляването на бедността, както и напредъкът в постигането на целите на Обединените нации за устойчиво развитие. |
| --- | --- |

(11)

На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклада за Румъния за 2023 г. В него беше оценен напредъкът на Румъния в изпълнението на съответните специфични за държавата препоръки, приети от Съвета в периода 2019—2022 г., и беше направен преглед на изпълнението от страна на Румъния на плана за възстановяване и устойчивост. Въз основа на този анализ в доклада за държавата бяха посочени пропуски по отношение на предизвикателствата, които не са разгледани или са само частично разгледани в плана за възстановяване и устойчивост, както и по отношение на новите и нововъзникващите предизвикателства. В него бяха оценени също напредъкът на Румъния при прилагането на Европейския стълб на социалните права и постигането на водещите цели на Съюза в областта на заетостта, уменията и намаляването на бедността, както и напредъкът в постигането на целите на Обединените нации за устойчиво развитие.

| (12) | Комисията извърши задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 за Румъния и публикува резултатите от него на 24 май 2023 г. Комисията стигна до заключението, че в Румъния са налице макроикономически дисбаланси. По-специално слабостите се отнасят до външните сметки, свързани с големи държавни дефицити, а натискът, причинен от прегряване на икономиката, се увеличи. Големият дефицит по текущата сметка се влоши значително след предизвиканата от пандемията от COVID-19 рецесия и направи икономиката уязвима на външни финансови сътресения. Продължаването на големия дефицит по текущата сметка рискува да доведе нетната международна инвестиционна позиция до още по-отрицателни стойности. Ясно се забелязват признаци на прегряване при застрашително висока основна инфлация, изразено двуцифрен ръст на заплатите и относително ниско равнище на безработица. Очаква се показателите за разходната конкурентоспособност да се стабилизират, но продължават да съществуват структурни проблеми. Обменният курс изглежда е над равнището, което предполагат основните икономически показатели, и продължава да бъде силно управляван. Бюджетният дефицит е голям от няколко години и на него се дължи голяма част от прекомерното търсене и последващите външни дефицити; въпреки че бюджетният дефицит се подобрява, все още се очаква той да остане значителен през 2023 г. и 2024 г. Намаляването на бюджетния дефицит през 2022 г. се дължи главно на отчетения растеж на номиналния БВП, който на свой ред се основава до голяма степен на прегряването на вътрешното търсене. Рисковите премии и разходите по държавните заеми са значително по-високи, отколкото през годините преди пандемията. Като се има предвид продължаващото затягане на условията за ликвидност в световен мащаб, ще бъде важно да се обърнат текущите тенденции. В перспектива фискалната корекция следва да бъде предпочитаният начин за привеждане на търсенето в по-голямо съответствие с предлагането и за ограничаване на вътрешните и външните дефицити. Цялостното изпълнение на данъчните и пенсионните реформи, включени в плана за възстановяване и устойчивост, както и придържането към фискалните цели в рамките на процедурата при прекомерен дефицит, биха спомогнали значително за овладяването на текущата динамика. |
| --- | --- |

(12)

Комисията извърши задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 за Румъния и публикува резултатите от него на 24 май 2023 г. Комисията стигна до заключението, че в Румъния са налице макроикономически дисбаланси. По-специално слабостите се отнасят до външните сметки, свързани с големи държавни дефицити, а натискът, причинен от прегряване на икономиката, се увеличи. Големият дефицит по текущата сметка се влоши значително след предизвиканата от пандемията от COVID-19 рецесия и направи икономиката уязвима на външни финансови сътресения. Продължаването на големия дефицит по текущата сметка рискува да доведе нетната международна инвестиционна позиция до още по-отрицателни стойности. Ясно се забелязват признаци на прегряване при застрашително висока основна инфлация, изразено двуцифрен ръст на заплатите и относително ниско равнище на безработица. Очаква се показателите за разходната конкурентоспособност да се стабилизират, но продължават да съществуват структурни проблеми. Обменният курс изглежда е над равнището, което предполагат основните икономически показатели, и продължава да бъде силно управляван. Бюджетният дефицит е голям от няколко години и на него се дължи голяма част от прекомерното търсене и последващите външни дефицити; въпреки че бюджетният дефицит се подобрява, все още се очаква той да остане значителен през 2023 г. и 2024 г. Намаляването на бюджетния дефицит през 2022 г. се дължи главно на отчетения растеж на номиналния БВП, който на свой ред се основава до голяма степен на прегряването на вътрешното търсене. Рисковите премии и разходите по държавните заеми са значително по-високи, отколкото през годините преди пандемията. Като се има предвид продължаващото затягане на условията за ликвидност в световен мащаб, ще бъде важно да се обърнат текущите тенденции. В перспектива фискалната корекция следва да бъде предпочитаният начин за привеждане на търсенето в по-голямо съответствие с предлагането и за ограничаване на вътрешните и външните дефицити. Цялостното изпълнение на данъчните и пенсионните реформи, включени в плана за възстановяване и устойчивост, както и придържането към фискалните цели в рамките на процедурата при прекомерен дефицит, биха спомогнали значително за овладяването на текущата динамика.

| (13) | На 3 април 2020 г. Съветът прие Решение (ЕС) 2020/509 (7) относно наличието на прекомерен дефицит в Румъния поради неспазване от нейна страна на критерия за дефицит през 2019 г. На 3 април 2020 г. Съветът отправи и препоръка (8) за преодоляване на прекомерния бюджетен дефицит в Румъния най-късно до 2022 г. Предвид сериозното свиване на икономическата активност поради пандемията от COVID-19 и свързаната с това необходимост от фискални политики в подкрепа на възстановяването, на 18 юни 2021 г. Съветът отправи нова препоръка (9) за прекратяване на положението на прекомерен дефицит в Румъния най-късно до 2024 г. В препоръката си от 18 юни 2021 г. Съветът препоръча на Румъния да намали дефицита по консолидирания държавен бюджет до 8,0 % от БВП през 2021 г., 6,2 % от БВП през 2022 г., 4,4 % от БВП през 2023 г. и 2,9 % от БВП през 2024 г. Това съответстваше на номинален темп на растеж на нетните първични държавни разходи от 3,4 % през 2021 г., 1,3 % през 2022 г., 0,9 % през 2023 г. и 0,0 % през 2024 г. Това съответстваше на годишна структурна корекция в размер на 0,7 % от БВП през 2021 г., 1,8 % от БВП през 2022 г., 1,7 % от БВП през 2023 г. и 1,5 % от БВП през 2024 г. В препоръката от 18 юни 2021 г. също така се посочва, че всички извънредни приходи следва да се използват за намаляване на дефицита по консолидирания държавен бюджет и че Румъния следва да гарантира пълното и ефективно прилагане на националната си фискална рамка. Накрая Съветът заяви също, че за да се допринесе за успеха на стратегията за фискална консолидация в средносрочен план, важно е също така фискалната консолидация да бъде съпроводена с цялостни реформи. |
| --- | --- |

(13)

На 3 април 2020 г. Съветът прие Решение (ЕС) 2020/509 (7) относно наличието на прекомерен дефицит в Румъния поради неспазване от нейна страна на критерия за дефицит през 2019 г. На 3 април 2020 г. Съветът отправи и препоръка (8) за преодоляване на прекомерния бюджетен дефицит в Румъния най-късно до 2022 г. Предвид сериозното свиване на икономическата активност поради пандемията от COVID-19 и свързаната с това необходимост от фискални политики в подкрепа на възстановяването, на 18 юни 2021 г. Съветът отправи нова препоръка (9) за прекратяване на положението на прекомерен дефицит в Румъния най-късно до 2024 г. В препоръката си от 18 юни 2021 г. Съветът препоръча на Румъния да намали дефицита по консолидирания държавен бюджет до 8,0 % от БВП през 2021 г., 6,2 % от БВП през 2022 г., 4,4 % от БВП през 2023 г. и 2,9 % от БВП през 2024 г. Това съответстваше на номинален темп на растеж на нетните първични държавни разходи от 3,4 % през 2021 г., 1,3 % през 2022 г., 0,9 % през 2023 г. и 0,0 % през 2024 г. Това съответстваше на годишна структурна корекция в размер на 0,7 % от БВП през 2021 г., 1,8 % от БВП през 2022 г., 1,7 % от БВП през 2023 г. и 1,5 % от БВП през 2024 г. В препоръката от 18 юни 2021 г. също така се посочва, че всички извънредни приходи следва да се използват за намаляване на дефицита по консолидирания държавен бюджет и че Румъния следва да гарантира пълното и ефективно прилагане на националната си фискална рамка. Накрая Съветът заяви също, че за да се допринесе за успеха на стратегията за фискална консолидация в средносрочен план, важно е също така фискалната консолидация да бъде съпроводена с цялостни реформи.

| (14) | В съответствие с данни, потвърдени от Евростат, дефицитът по консолидирания държавен бюджет на Румъния е намалял от 7,1 % от БВП през 2021 г. до 6,2 % през 2022 г., а консолидираният държавен дълг е намалял от 48,6 % от БВП в края на 2021 г. до 47,3 % в края на 2022 г. Това е в съответствие с целта за номиналния дефицит за 2022 г., препоръчана от Съвета. Корекцията на структурното салдо за 2022 г. беше 0,4 процентни пункта от БВП, което е под препоръчаните 1,8 процентни пункта от БВП. Това изисква внимателен анализ въз основа на целевия показател за разходите. През 2022 г. растежът на нетните първични разходи (коригиран за еднократните мерки и за мерките на фискалната политика по отношение на приходите) беше 14,1 %, което е над препоръчаните 1,3 %. Подобрението на структурното салдо бе почти в застой през 2022 г., въпреки че държавните приходи бяха значително по-високи от очакваното, стимулирани от силния растеж на реалния БВП, високата инфлация и благоприятната структура на икономическия растеж. По отношение на разходите заплатите в публичния сектор и покупките на стоки и услуги намаляха като дял от номиналния БВП поради частичната индексация и самоналожения таван на покупките. Повечето други разходни позиции обаче нараснаха много по-бързо от планираното, отчасти поради големите свързани с инфлацията изненади, което означава, че част от извънредните приходи са били използвани за финансиране на допълнителни разходи, свързани с плановете. |
| --- | --- |

(14)

В съответствие с данни, потвърдени от Евростат, дефицитът по консолидирания държавен бюджет на Румъния е намалял от 7,1 % от БВП през 2021 г. до 6,2 % през 2022 г., а консолидираният държавен дълг е намалял от 48,6 % от БВП в края на 2021 г. до 47,3 % в края на 2022 г. Това е в съответствие с целта за номиналния дефицит за 2022 г., препоръчана от Съвета. Корекцията на структурното салдо за 2022 г. беше 0,4 процентни пункта от БВП, което е под препоръчаните 1,8 процентни пункта от БВП. Това изисква внимателен анализ въз основа на целевия показател за разходите. През 2022 г. растежът на нетните първични разходи (коригиран за еднократните мерки и за мерките на фискалната политика по отношение на приходите) беше 14,1 %, което е над препоръчаните 1,3 %. Подобрението на структурното салдо бе почти в застой през 2022 г., въпреки че държавните приходи бяха значително по-високи от очакваното, стимулирани от силния растеж на реалния БВП, високата инфлация и благоприятната структура на икономическия растеж. По отношение на разходите заплатите в публичния сектор и покупките на стоки и услуги намаляха като дял от номиналния БВП поради частичната индексация и самоналожения таван на покупките. Повечето други разходни позиции обаче нараснаха много по-бързо от планираното, отчасти поради големите свързани с инфлацията изненади, което означава, че част от извънредните приходи са били използвани за финансиране на допълнителни разходи, свързани с плановете.

| (15) | Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно от мерките на фискалната политика, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. През 2022 г. тези мерки на фискалната политика включваха таван на цените за електроенергия и природен газ както за битовите, така и за небитовите потребители. Те включваха и специални плащания за пенсионери с ниски доходи, ваучери за храна за домакинства с ниски доходи (включително пенсионери и студенти) и субсидии за гориво. Разходите за тези мерки бяха частично компенсирани от новите данъци върху извънредните печалби на местните дружества за производство на енергия. Комисията оценява нетните бюджетни разходи за тези мерки на 0,4 % от БВП през 2022 г. Салдото по консолидирания държавен бюджет беше слабо повлияно и от бюджетните разходи за предоставяне на временна закрила на разселените лица от Украйна, които се оценяват на 0,1 % от БВП през 2022 г. |
| --- | --- |

(15)

Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно от мерките на фискалната политика, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. През 2022 г. тези мерки на фискалната политика включваха таван на цените за електроенергия и природен газ както за битовите, така и за небитовите потребители. Те включваха и специални плащания за пенсионери с ниски доходи, ваучери за храна за домакинства с ниски доходи (включително пенсионери и студенти) и субсидии за гориво. Разходите за тези мерки бяха частично компенсирани от новите данъци върху извънредните печалби на местните дружества за производство на енергия. Комисията оценява нетните бюджетни разходи за тези мерки на 0,4 % от БВП през 2022 г. Салдото по консолидирания държавен бюджет беше слабо повлияно и от бюджетните разходи за предоставяне на временна закрила на разселените лица от Украйна, които се оценяват на 0,1 % от БВП през 2022 г.

| (16) | Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в програмата за конвергенция за 2023 г. е относително предпазлив и е по-благоприятен от прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. след това. Правителството предвижда реалният БВП да нарасне с 2,8 % през 2023 г. и с 4,8 % през 2024 г. За сравнение, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда растеж на реалния БВП от 3,2 % през 2023 г. и 3,5 % през 2024 г. Прогнозата на Комисията за значително по-нисък растеж за 2024 г. отразява становището на Комисията относно забавеното въздействие на затягането на паричната политика върху икономиката. Тя също така отразява становището на Комисията, че понастоящем румънската икономика функционира близо до потенциалното си равнище, което изглежда разумно предвид високите и постоянни основни темпове на инфлация и относително ниския процент на безработица. Това ограничава потенциала за неинфлационен растеж. |
| --- | --- |

(16)

Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в програмата за конвергенция за 2023 г. е относително предпазлив и е по-благоприятен от прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. след това. Правителството предвижда реалният БВП да нарасне с 2,8 % през 2023 г. и с 4,8 % през 2024 г. За сравнение, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда растеж на реалния БВП от 3,2 % през 2023 г. и 3,5 % през 2024 г. Прогнозата на Комисията за значително по-нисък растеж за 2024 г. отразява становището на Комисията относно забавеното въздействие на затягането на паричната политика върху икономиката. Тя също така отразява становището на Комисията, че понастоящем румънската икономика функционира близо до потенциалното си равнище, което изглежда разумно предвид високите и постоянни основни темпове на инфлация и относително ниския процент на безработица. Това ограничава потенциала за неинфлационен растеж.

| (17) | В своята програма за конвергенция за 2023 г. правителството очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее от 6,2 % от БВП през 2022 г. до 4,4 % през 2023 г., както се препоръчва от Съвета. Голямото намаление отразява планираното ограничаване на разходите, включително значителното намаляване на реалните заплати на държавните служители, както и някои мерки за увеличаване на приходите, включително увеличаване на ставката на данъка върху дивидентите, намаляване на прага за възползване от ниската данъчна ставка при режима за микропредприятия и увеличаване на ставките на ДДС за избрани продукти. Според програмата за конвергенция за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да намалее от 47,3 % в края на 2022 г. до 47,1 % в края на 2023 г. |
| --- | --- |

(17)

В своята програма за конвергенция за 2023 г. правителството очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее от 6,2 % от БВП през 2022 г. до 4,4 % през 2023 г., както се препоръчва от Съвета. Голямото намаление отразява планираното ограничаване на разходите, включително значителното намаляване на реалните заплати на държавните служители, както и някои мерки за увеличаване на приходите, включително увеличаване на ставката на данъка върху дивидентите, намаляване на прага за възползване от ниската данъчна ставка при режима за микропредприятия и увеличаване на ставките на ДДС за избрани продукти. Според програмата за конвергенция за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да намалее от 47,3 % в края на 2022 г. до 47,1 % в края на 2023 г.

| (18) | Салдото по консолидирания държавен бюджет през 2023 г. се очаква да продължи да се влияе от мерките, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. Те се състоят от мерки, удължени от 2022 г., а именно тавани на цените на електроенергия и природен газ, субсидии за групи от населението с ниски доходи и специални плащания за пенсионери с ниски доходи. Разходите за тези мерки продължават да се компенсират до голяма степен от данъците върху извънредните печалби на местните доставчици на енергия и върху търговските маржове. Като се вземат под внимание тези приходи, нетните бюджетни разходи за мерките възлизат на 0,3 % от БВП през 2023 г. Повечето от тези мерки през 2023 г. са насочени към най-уязвимите домакинства или предприятия, въпреки че те не запазват изцяло ценовия сигнал за намаляване на търсенето на енергия и повишаване на енергийната ефективност. |
| --- | --- |

(18)

Салдото по консолидирания държавен бюджет през 2023 г. се очаква да продължи да се влияе от мерките, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. Те се състоят от мерки, удължени от 2022 г., а именно тавани на цените на електроенергия и природен газ, субсидии за групи от населението с ниски доходи и специални плащания за пенсионери с ниски доходи. Разходите за тези мерки продължават да се компенсират до голяма степен от данъците върху извънредните печалби на местните доставчици на енергия и върху търговските маржове. Като се вземат под внимание тези приходи, нетните бюджетни разходи за мерките възлизат на 0,3 % от БВП през 2023 г. Повечето от тези мерки през 2023 г. са насочени към най-уязвимите домакинства или предприятия, въпреки че те не запазват изцяло ценовия сигнал за намаляване на търсенето на енергия и повишаване на енергийната ефективност.

| (19) | В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 4,7 % от БВП за 2023 г. Тази стойност е по-висока с 0,3 процентни пункта от БВП от дефицита, предвиден в програмата за конвергенция за 2023 г., главно поради по-високите прогнозни разходи, особено за стоки и услуги, социални трансфери и други текущи разходи, които се очаква да нараснат много по-бавно от инфлацията в програмата за конвергенция за 2023 г. Комисията също така предвижда малко по-висок растеж на данъчните приходи в сравнение с програмата за конвергенция за 2023 г., което отразява най-вече по-високия растеж на БВП. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда малко по-ниско съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП (45,6 % в края на 2023 г.), отколкото в програмата за конвергенция за 2023 г. |
| --- | --- |

(19)

В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 4,7 % от БВП за 2023 г. Тази стойност е по-висока с 0,3 процентни пункта от БВП от дефицита, предвиден в програмата за конвергенция за 2023 г., главно поради по-високите прогнозни разходи, особено за стоки и услуги, социални трансфери и други текущи разходи, които се очаква да нараснат много по-бавно от инфлацията в програмата за конвергенция за 2023 г. Комисията също така предвижда малко по-висок растеж на данъчните приходи в сравнение с програмата за конвергенция за 2023 г., което отразява най-вече по-високия растеж на БВП. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда малко по-ниско съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП (45,6 % в края на 2023 г.), отколкото в програмата за конвергенция за 2023 г.

| (20) | Прогнозираният номинален дефицит за 2023 г. в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. е с 0,3 процентни пункта от БВП над целта за номиналния дефицит, препоръчана от Съвета. Структурната корекция се оценява на около 1,5 % от БВП, което отразява спада на реалните заплати в публичния сектор и замразяването на нови назначения на държавни служители, както и описаните по-горе мерки по отношение на приходите. Корекцията обаче е малко по-ниска от препоръчаните 1,7 процентни пункта от БВП. Това изисква внимателен анализ въз основа на целевия показател за разходите. През 2023 г. растежът на нетните първични разходи (коригиран за еднократните мерки и за мерките на фискалната политика по отношение на приходите) се очаква да бъде 8,3 % в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г., което е над препоръчаните 0,9 %. Така и трите показателя сочат, че съществува риск от отклонение от препоръчаната корекция. В условията на висока инфлация държавните разходи ще продължат да нарастват по-бързо от препоръчаното от Съвета на 18 юни 2021 г. Въз основа на внимателен анализ Румъния е изложена на риск от неспазване на фискалните цели за 2023 г., определени в препоръката на Съвета от 18 юни 2021 г. |
| --- | --- |

(20)

Прогнозираният номинален дефицит за 2023 г. в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. е с 0,3 процентни пункта от БВП над целта за номиналния дефицит, препоръчана от Съвета. Структурната корекция се оценява на около 1,5 % от БВП, което отразява спада на реалните заплати в публичния сектор и замразяването на нови назначения на държавни служители, както и описаните по-горе мерки по отношение на приходите. Корекцията обаче е малко по-ниска от препоръчаните 1,7 процентни пункта от БВП. Това изисква внимателен анализ въз основа на целевия показател за разходите. През 2023 г. растежът на нетните първични разходи (коригиран за еднократните мерки и за мерките на фискалната политика по отношение на приходите) се очаква да бъде 8,3 % в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г., което е над препоръчаните 0,9 %. Така и трите показателя сочат, че съществува риск от отклонение от препоръчаната корекция. В условията на висока инфлация държавните разходи ще продължат да нарастват по-бързо от препоръчаното от Съвета на 18 юни 2021 г. Въз основа на внимателен анализ Румъния е изложена на риск от неспазване на фискалните цели за 2023 г., определени в препоръката на Съвета от 18 юни 2021 г.

| (21) | В съответствие с програмата за конвергенция за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее до 2,9 % от БВП през 2024 г. в съответствие с препоръката на Съвета от 18 юни 2021 г. в рамките на процедурата при прекомерен дефицит. Планираното за 2024 г. намаление отразява главно продължаващото ограничаване на разходите, като се прогнозира спад на държавните разходи от 38,4 % от БВП на 36,9 % от БВП. Според програмата за конвергенция за 2023 г. се очаква съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да намалее до 46,1 % в края на 2024 г. Въз основа на мерките на политиката, известни към крайната дата на изготвяне на прогнозата, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 4,4 % от БВП през 2024 г. Тази стойност е по-висока от дефицита, предвиден в програмата за конвергенция за 2023 г., тъй като обявените мерки не изглеждат достатъчни за постигане на фискалното усилие, препоръчано от Съвета в рамките на процедурата при прекомерен дефицит. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-високо съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП (46,1 %) в края на 2024 г. |
| --- | --- |

(21)

В съответствие с програмата за конвергенция за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее до 2,9 % от БВП през 2024 г. в съответствие с препоръката на Съвета от 18 юни 2021 г. в рамките на процедурата при прекомерен дефицит. Планираното за 2024 г. намаление отразява главно продължаващото ограничаване на разходите, като се прогнозира спад на държавните разходи от 38,4 % от БВП на 36,9 % от БВП. Според програмата за конвергенция за 2023 г. се очаква съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да намалее до 46,1 % в края на 2024 г. Въз основа на мерките на политиката, известни към крайната дата на изготвяне на прогнозата, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 4,4 % от БВП през 2024 г. Тази стойност е по-висока от дефицита, предвиден в програмата за конвергенция за 2023 г., тъй като обявените мерки не изглеждат достатъчни за постигане на фискалното усилие, препоръчано от Съвета в рамките на процедурата при прекомерен дефицит. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-високо съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП (46,1 %) в края на 2024 г.

| (22) | Прогнозираният номинален дефицит за 2024 г. в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. е с 1,5 процентни пункта от БВП над целта за номиналния дефицит, препоръчана от Съвета, а корекцията на структурното салдо се очаква да бъде само 0,3 процентни пункта от БВП през 2024 г. в сравнение с препоръчаните 1,5 процентни пункта от БВП. Това изисква внимателен анализ въз основа на целевия показател за разходите. През 2024 г. растежът на нетните първични разходи (коригиран за еднократните мерки и за мерките на фискалната политика по отношение на приходите) се очаква да бъде 9,5 % в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г., което е над препоръчаните 0,0 %. Така, и трите показателя сочат, че съществува риск от отклонение от препоръчаната корекция. Липсата на значителни фискални усилия, предвидени за 2024 г., отчасти отразява въздействието на правилата за индексиране в Румъния (цикълът на индексация за 2024 г. за пенсиите и минималната работна заплата ще отразява високия темп на инфлация, регистриран през 2022 г.). Следва да се отбележи обаче, че планът за възстановяване и устойчивост включва няколко мерки и реформи, които, ако бъдат приети и приложени навреме, биха могли да доведат до значително увеличение на държавните приходи още през 2024 г. и да спомогнат за постигането на целта за дефицита. Като цяло въз основа на внимателен анализ Румъния е изложена на риск от неспазване на фискалните цели за 2024 г., определени в препоръката на Съвета от 18 юни 2021 г. Предвид на риска да не бъдат постигнати препоръчаните фискални цели през 2023 г. и 2024 г., допълнителните бюджетни мерки изглеждат необходими, за да се спази планът за корекции и да се постигне коригиране на прекомерния дефицит до 2024 г., както и да се засили външната позиция. |
| --- | --- |

(22)

Прогнозираният номинален дефицит за 2024 г. в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. е с 1,5 процентни пункта от БВП над целта за номиналния дефицит, препоръчана от Съвета, а корекцията на структурното салдо се очаква да бъде само 0,3 процентни пункта от БВП през 2024 г. в сравнение с препоръчаните 1,5 процентни пункта от БВП. Това изисква внимателен анализ въз основа на целевия показател за разходите. През 2024 г. растежът на нетните първични разходи (коригиран за еднократните мерки и за мерките на фискалната политика по отношение на приходите) се очаква да бъде 9,5 % в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г., което е над препоръчаните 0,0 %. Така, и трите показателя сочат, че съществува риск от отклонение от препоръчаната корекция. Липсата на значителни фискални усилия, предвидени за 2024 г., отчасти отразява въздействието на правилата за индексиране в Румъния (цикълът на индексация за 2024 г. за пенсиите и минималната работна заплата ще отразява високия темп на инфлация, регистриран през 2022 г.). Следва да се отбележи обаче, че планът за възстановяване и устойчивост включва няколко мерки и реформи, които, ако бъдат приети и приложени навреме, биха могли да доведат до значително увеличение на държавните приходи още през 2024 г. и да спомогнат за постигането на целта за дефицита. Като цяло въз основа на внимателен анализ Румъния е изложена на риск от неспазване на фискалните цели за 2024 г., определени в препоръката на Съвета от 18 юни 2021 г. Предвид на риска да не бъдат постигнати препоръчаните фискални цели през 2023 г. и 2024 г., допълнителните бюджетни мерки изглеждат необходими, за да се спази планът за корекции и да се постигне коригиране на прекомерния дефицит до 2024 г., както и да се засили външната позиция.

| (23) | В програмата за конвергенция за 2023 г. са посочени реформи и инвестиции, предвидени в плана за възстановяване и устойчивост, които се очаква да допринесат за фискалната устойчивост и за устойчивия и приобщаващ растеж. Тези реформи и инвестиции включват значителни реформи на пенсионната система (както специални, така и общи системи), амбициозна данъчна реформа, усилия за укрепване на данъчната администрация и реформи на държавните предприятия. Пълното прилагане на тези реформи би спомогнало за постигането на целите за дефицита, определени от Съвета в рамките на процедурата при прекомерен дефицит. |
| --- | --- |

(23)

В програмата за конвергенция за 2023 г. са посочени реформи и инвестиции, предвидени в плана за възстановяване и устойчивост, които се очаква да допринесат за фискалната устойчивост и за устойчивия и приобщаващ растеж. Тези реформи и инвестиции включват значителни реформи на пенсионната система (както специални, така и общи системи), амбициозна данъчна реформа, усилия за укрепване на данъчната администрация и реформи на държавните предприятия. Пълното прилагане на тези реформи би спомогнало за постигането на целите за дефицита, определени от Съвета в рамките на процедурата при прекомерен дефицит.

| (24) | В програмата за конвергенция за 2023 г. се предвижда постепенно премахване на повечето от мерките за енергийна подкрепа през 2025 г. Комисията също така предполага постепенното премахване на почти всички мерки за енергийна подкрепа (нетни приходи в размер на 0,1 % от БВП през 2024 г.). Това се базира на допускането, че няма да има ново увеличение на цените на енергията. |
| --- | --- |

(24)

В програмата за конвергенция за 2023 г. се предвижда постепенно премахване на повечето от мерките за енергийна подкрепа през 2025 г. Комисията също така предполага постепенното премахване на почти всички мерки за енергийна подкрепа (нетни приходи в размер на 0,1 % от БВП през 2024 г.). Това се базира на допускането, че няма да има ново увеличение на цените на енергията.

| (25) | В програмата за конвергенция за 2023 г. се очертава средносрочен фискален план до 2026 г. Според програмата за конвергенция за 2023 г. дефицитът по консолидирания държавен бюджет се очаква да остане 2,9 % от БВП през 2025 г. и 2026 г. въз основа на растеж на реалния БВП с 5,0 % през 2025 г. и 4,6 % през 2026 г., което е доста над потенциала. След голямо намаление от 39,8 % през 2021 г. на 36,9 % през 2024 г., съотношението на разходите към БВП ще остане приблизително непроменено през 2025 г. и 2026 г. Според програмата за конвергенция за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да намалее от 46,1 % в края на 2024 г. до 45,4 % до края на 2026 г. |
| --- | --- |

(25)

В програмата за конвергенция за 2023 г. се очертава средносрочен фискален план до 2026 г. Според програмата за конвергенция за 2023 г. дефицитът по консолидирания държавен бюджет се очаква да остане 2,9 % от БВП през 2025 г. и 2026 г. въз основа на растеж на реалния БВП с 5,0 % през 2025 г. и 4,6 % през 2026 г., което е доста над потенциала. След голямо намаление от 39,8 % през 2021 г. на 36,9 % през 2024 г., съотношението на разходите към БВП ще остане приблизително непроменено през 2025 г. и 2026 г. Според програмата за конвергенция за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да намалее от 46,1 % в края на 2024 г. до 45,4 % до края на 2026 г.

| (26) | В съответствие с член 19, параграф 3, буква б) от Регламент (ЕС) 2021/241 и критерий 2.2 от приложение V към него планът за възстановяване и устойчивост включва широк набор от взаимно подсилващи се реформи и инвестиции, които трябва да бъдат изпълнени до 2026 г. Изпълнението на плана за възстановяване и устойчивост на Румъния е в ход, но с все по-голям риск от забавяния. Румъния е подала две искания за плащане, съответстващи на 72 ключови етапи и цели в плана за възстановяване и устойчивост, в резултат на което са изплатени 2,6 милиарда евро без предварителното финансиране за първото искане за плащане, докато оценката на второто е в ход. Нарастващите рискове от забавяне на изпълнението на плана за възстановяване и устойчивост се дължат на слабото управление и ограничения капацитет на публичната администрация. Справянето с тези проблеми, включително чрез осигуряване на подходящи човешки ресурси, е от ключово значение за по-добрата координация на плана и навременното осъществяване на инвестициите. Освен това завършването на важни структурни реформи ще изисква постоянен политически ангажимент и ангажираност. Като се има предвид значителната макроикономическа и фискална значимост на плана, навременното и пълно прилагане на мерките би било от решаващо значение за ограничаване на външната и фискалната уязвимост. Очаква се планът да бъде преразгледан през 2023 г., за да се включи, наред с другото, глава за REPowerEU, като същевременно се вземе предвид намаляването на безвъзмездната подкрепа поради силното икономическо възстановяване на Румъния. Обсъжданията за тази цел продължават. Бързото включване на новата глава за REPowerEU в плана за възстановяване и устойчивост ще позволи да бъдат финансирани допълнителни реформи и инвестиции в подкрепа на стратегическите цели на Румъния в областта на енергетиката и екологичния преход. Системното и ефективно участие на местните и регионалните власти, социалните партньори и други съответни заинтересовани страни продължава да бъде важно за успешното изпълнение на плана за възстановяване и устойчивост, както и на други икономически политики и политики в областта на заетостта, които излизат извън рамките на този план, за да се гарантира широка ангажираност с цялостната програма на политиката. |
| --- | --- |

(26)

В съответствие с член 19, параграф 3, буква б) от Регламент (ЕС) 2021/241 и критерий 2.2 от приложение V към него планът за възстановяване и устойчивост включва широк набор от взаимно подсилващи се реформи и инвестиции, които трябва да бъдат изпълнени до 2026 г. Изпълнението на плана за възстановяване и устойчивост на Румъния е в ход, но с все по-голям риск от забавяния. Румъния е подала две искания за плащане, съответстващи на 72 ключови етапи и цели в плана за възстановяване и устойчивост, в резултат на което са изплатени 2,6 милиарда евро без предварителното финансиране за първото искане за плащане, докато оценката на второто е в ход. Нарастващите рискове от забавяне на изпълнението на плана за възстановяване и устойчивост се дължат на слабото управление и ограничения капацитет на публичната администрация. Справянето с тези проблеми, включително чрез осигуряване на подходящи човешки ресурси, е от ключово значение за по-добрата координация на плана и навременното осъществяване на инвестициите. Освен това завършването на важни структурни реформи ще изисква постоянен политически ангажимент и ангажираност. Като се има предвид значителната макроикономическа и фискална значимост на плана, навременното и пълно прилагане на мерките би било от решаващо значение за ограничаване на външната и фискалната уязвимост. Очаква се планът да бъде преразгледан през 2023 г., за да се включи, наред с другото, глава за REPowerEU, като същевременно се вземе предвид намаляването на безвъзмездната подкрепа поради силното икономическо възстановяване на Румъния. Обсъжданията за тази цел продължават. Бързото включване на новата глава за REPowerEU в плана за възстановяване и устойчивост ще позволи да бъдат финансирани допълнителни реформи и инвестиции в подкрепа на стратегическите цели на Румъния в областта на енергетиката и екологичния преход. Системното и ефективно участие на местните и регионалните власти, социалните партньори и други съответни заинтересовани страни продължава да бъде важно за успешното изпълнение на плана за възстановяване и устойчивост, както и на други икономически политики и политики в областта на заетостта, които излизат извън рамките на този план, за да се гарантира широка ангажираност с цялостната програма на политиката.

| (27) | През 2022 г. Комисията одобри всички програмни документи на Румъния в областта на политиката на сближаване. Бързото изпълнение на програмите по линия на политиката на сближаване при взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост, включително главата за REPowerEU, е от ключово значение за осъществяване на екологичния и цифровия преход, повишаване на икономическата и социалната устойчивост и постигане на балансирано териториално развитие в Румъния. |
| --- | --- |

(27)

През 2022 г. Комисията одобри всички програмни документи на Румъния в областта на политиката на сближаване. Бързото изпълнение на програмите по линия на политиката на сближаване при взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост, включително главата за REPowerEU, е от ключово значение за осъществяване на екологичния и цифровия преход, повишаване на икономическата и социалната устойчивост и постигане на балансирано териториално развитие в Румъния.

| (28) | Освен икономическите и социалните предизвикателства, разгледани в плана за възстановяване и устойчивост и програмите по линия на политиката на сближаване, Румъния е изправена пред редица допълнителни предизвикателства, свързани с енергийната политика и екологичния преход. |
| --- | --- |

(28)

Освен икономическите и социалните предизвикателства, разгледани в плана за възстановяване и устойчивост и програмите по линия на политиката на сближаване, Румъния е изправена пред редица допълнителни предизвикателства, свързани с енергийната политика и екологичния преход.

| (29) | Румъния е изправена пред предизвикателства, свързани с декарбонизацията, тъй като страната все още разчита в голяма степен на изкопаемите горива. Делът на изкопаемите горива (въглища, нефт и газ) леко се е увеличил през 2021 г. в сравнение с 2020 г. През 2021 г. той е бил 72 %, докато възобновяемите източници са представлявали едва около 20 %. Румъния е вторият по големина производител на газ в Съюза, като обслужва предимно вътрешния пазар. Съсредоточаването върху ефективното разполагане на възобновяемите енергийни източници, значително по-високата енергийна ефективност на жилищния сектор и използването на нови технологии в промишлеността биха помогнали на Румъния да постигне целите на Съюза и националните цели в областта на енергетиката и климата за 2030 г., определени в пакета „Подготвени за цел 55“. Потреблението на природен газ в Румъния е намаляло с 20 % през периода между август 2022 г. и март 2023 г. в сравнение със средното потребление на газ за същия период през предходните пет години — това надхвърля целта за намаляване от 15 %, определена в Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета (10). Румъния би могла да прилага временни мерки за намаляване на търсенето на газ до 31 март 2024 г. съгласно Регламент (ЕС) 2023/706 на Съвета (11). |
| --- | --- |

(29)

Румъния е изправена пред предизвикателства, свързани с декарбонизацията, тъй като страната все още разчита в голяма степен на изкопаемите горива. Делът на изкопаемите горива (въглища, нефт и газ) леко се е увеличил през 2021 г. в сравнение с 2020 г. През 2021 г. той е бил 72 %, докато възобновяемите източници са представлявали едва около 20 %. Румъния е вторият по големина производител на газ в Съюза, като обслужва предимно вътрешния пазар. Съсредоточаването върху ефективното разполагане на възобновяемите енергийни източници, значително по-високата енергийна ефективност на жилищния сектор и използването на нови технологии в промишлеността биха помогнали на Румъния да постигне целите на Съюза и националните цели в областта на енергетиката и климата за 2030 г., определени в пакета „Подготвени за цел 55“. Потреблението на природен газ в Румъния е намаляло с 20 % през периода между август 2022 г. и март 2023 г. в сравнение със средното потребление на газ за същия период през предходните пет години — това надхвърля целта за намаляване от 15 %, определена в Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета (10). Румъния би могла да прилага временни мерки за намаляване на търсенето на газ до 31 март 2024 г. съгласно Регламент (ЕС) 2023/706 на Съвета (11).

| (30) | Увеличаването на капацитета на мрежата е от съществено значение за намаляване на използването на изкопаеми горива и ускоряване на енергийния преход. Изведените от експлоатация мощности за производство на електроенергия от каменни и лигнитни въглища, които се очаква да бъдат осъществени до 2032 г., както е посочено в плана на Румъния за възстановяване и устойчивост, следва да бъдат заменени с възобновяеми енергийни източници. Съществуващите преносни и разпределителни електроенергийни мрежи обаче ограничават усвояването на нови мощности от възобновяеми източници. Участъците със затруднения в мрежата възпрепятстват внедряването на енергията от възобновяеми източници. Необходими са инвестиции за модернизиране и цифровизиране на съществуващите мрежи, за да се интегрира ново производство от възобновяеми източници и да се увеличи междусистемният капацитет със съседните държави членки, в съответствие с целите в областта на климата. Ще бъде необходимо достатъчно и усъвършенствано интегрирано планиране на системите за модернизиране и разширяване на мрежата (както на равнище пренос, така и на равнище разпределение), за да се отговори на нуждите от търсене и гъвкавост. Освен това опростяването на определянето на предпочитани зони и по-нататъшното рационализиране на свързаните с това процедури, включително опростяването на внедряването на инсталации за възобновяеми енергийни източници с малък капацитет (като слънчеви панели) в сградите, би подобрило текущата ситуация, при която получаването на разрешения за инсталиране на централи за енергия от възобновяеми източници е относително лесно, но получаването на необходимите разрешения за свързването им към мрежата е по-трудно. |
| --- | --- |

(30)

Увеличаването на капацитета на мрежата е от съществено значение за намаляване на използването на изкопаеми горива и ускоряване на енергийния преход. Изведените от експлоатация мощности за производство на електроенергия от каменни и лигнитни въглища, които се очаква да бъдат осъществени до 2032 г., както е посочено в плана на Румъния за възстановяване и устойчивост, следва да бъдат заменени с възобновяеми енергийни източници. Съществуващите преносни и разпределителни електроенергийни мрежи обаче ограничават усвояването на нови мощности от възобновяеми източници. Участъците със затруднения в мрежата възпрепятстват внедряването на енергията от възобновяеми източници. Необходими са инвестиции за модернизиране и цифровизиране на съществуващите мрежи, за да се интегрира ново производство от възобновяеми източници и да се увеличи междусистемният капацитет със съседните държави членки, в съответствие с целите в областта на климата. Ще бъде необходимо достатъчно и усъвършенствано интегрирано планиране на системите за модернизиране и разширяване на мрежата (както на равнище пренос, така и на равнище разпределение), за да се отговори на нуждите от търсене и гъвкавост. Освен това опростяването на определянето на предпочитани зони и по-нататъшното рационализиране на свързаните с това процедури, включително опростяването на внедряването на инсталации за възобновяеми енергийни източници с малък капацитет (като слънчеви панели) в сградите, би подобрило текущата ситуация, при която получаването на разрешения за инсталиране на централи за енергия от възобновяеми източници е относително лесно, но получаването на необходимите разрешения за свързването им към мрежата е по-трудно.

| (31) | В строителния сектор по-високите национални цели за 2030 г. ще изискват допълнително финансиране за сградния фонд на страната. В румънския план за възстановяване и устойчивост се предвижда саниране на 2,4 милиона m2 обществени сгради и 4,4 милиона m2 жилищни сгради, докато по линия на политиката на сближаване са заделени средства за саниране на 1,6 милиона m2 и в двата сектора. Недостатъчният достъп до информация и финансиране по отношение на енергийното саниране и инсталациите за енергия от възобновяеми източници обаче сериозно възпрепятства по-нататъшните подобрения. По-специално по-добрият достъп до финансиране за домакинствата и малките предприятия с цел повишаване на енергийната ефективност би спомогнал значително за намаляване на зависимостта на Румъния от изкопаеми горива, като същевременно ще помогне за противодействието на енергийната бедност. Освен това регионалните и местните органи биха могли да предоставят повече информация за това как да се получи достъп до фондовете за енергийно саниране и какъв вид малки инсталации за енергия от възобновяеми източници биха могли да бъдат внедрени в сградите и домакинствата. |
| --- | --- |

(31)

В строителния сектор по-високите национални цели за 2030 г. ще изискват допълнително финансиране за сградния фонд на страната. В румънския план за възстановяване и устойчивост се предвижда саниране на 2,4 милиона m2 обществени сгради и 4,4 милиона m2 жилищни сгради, докато по линия на политиката на сближаване са заделени средства за саниране на 1,6 милиона m2 и в двата сектора. Недостатъчният достъп до информация и финансиране по отношение на енергийното саниране и инсталациите за енергия от възобновяеми източници обаче сериозно възпрепятства по-нататъшните подобрения. По-специално по-добрият достъп до финансиране за домакинствата и малките предприятия с цел повишаване на енергийната ефективност би спомогнал значително за намаляване на зависимостта на Румъния от изкопаеми горива, като същевременно ще помогне за противодействието на енергийната бедност. Освен това регионалните и местните органи биха могли да предоставят повече информация за това как да се получи достъп до фондовете за енергийно саниране и какъв вид малки инсталации за енергия от възобновяеми източници биха могли да бъдат внедрени в сградите и домакинствата.

| (32) | Недостигът на работна ръка и умения в сектори и професии, които са от ключово значение за екологичния преход, включително производството, внедряването и поддръжката на технологии с нулеви нетни емисии, създава пречки пред прехода към икономика с нулеви нетни емисии. Висококачествените системи за образование и обучение, които отговарят на променящите се нужди на пазара на труда, и целенасочените мерки за повишаване на квалификацията и за преквалификация с подкрепата на ефективни политики по заетостта са от ключово значение за намаляване на недостига на умения и насърчаване на приобщаването и пренасочването на работната сила. За да се отключи неоползотвореното предлагане на работна ръка, тези мерки трябва да бъдат достъпни, по-специално за физическите лица и в секторите и регионите, които са най-силно засегнати от екологичния преход. През 2022 г. в Румъния е докладван недостиг на работна ръка за няколко професии, изискващи специфични умения или знания за екологичния преход, включително работници в областта на изолацията, строителни инженери и ръководители в строителството. |
| --- | --- |

(32)

Недостигът на работна ръка и умения в сектори и професии, които са от ключово значение за екологичния преход, включително производството, внедряването и поддръжката на технологии с нулеви нетни емисии, създава пречки пред прехода към икономика с нулеви нетни емисии. Висококачествените системи за образование и обучение, които отговарят на променящите се нужди на пазара на труда, и целенасочените мерки за повишаване на квалификацията и за преквалификация с подкрепата на ефективни политики по заетостта са от ключово значение за намаляване на недостига на умения и насърчаване на приобщаването и пренасочването на работната сила. За да се отключи неоползотвореното предлагане на работна ръка, тези мерки трябва да бъдат достъпни, по-специално за физическите лица и в секторите и регионите, които са най-силно засегнати от екологичния преход. През 2022 г. в Румъния е докладван недостиг на работна ръка за няколко професии, изискващи специфични умения или знания за екологичния преход, включително работници в областта на изолацията, строителни инженери и ръководители в строителството.

| (33) | С оглед на оценката на Комисията Съветът разгледа програмата за конвергенция за 2023 г., като становището му (12) е изразено в препоръка 1. |
| --- | --- |

(33)

С оглед на оценката на Комисията Съветът разгледа програмата за конвергенция за 2023 г., като становището му (12) е изразено в препоръка 1.

| (34) | С оглед на задълбочения преглед и оценката, направени от Комисията, Съветът разгледа националната програма за реформи за 2023 г. и програмата за конвергенция за 2023 г. Неговите препоръки съгласно член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са отразени в препоръка 1. Политиките, посочени в препоръка (1), спомагат за преодоляване на уязвимостите, свързани с външните сметки, подхранвани от големи фискални дефицити и от нови проблеми, свързани с конкурентоспособността. Препоръки 2 и 3 допринасят за изпълнението на препоръка 1, |
| --- | --- |

(34)

С оглед на задълбочения преглед и оценката, направени от Комисията, Съветът разгледа националната програма за реформи за 2023 г. и програмата за конвергенция за 2023 г. Неговите препоръки съгласно член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са отразени в препоръка 1. Политиките, посочени в препоръка (1), спомагат за преодоляване на уязвимостите, свързани с външните сметки, подхранвани от големи фискални дефицити и от нови проблеми, свързани с конкурентоспособността. Препоръки 2 и 3 допринасят за изпълнението на препоръка 1,

ПРЕПОРЪЧВА на Румъния да предприеме през 2023 г. и 2024 г. следните действия:

1.

Възможно най-скоро през 2023 г. и 2024 г. да прекрати постепенно действащите извънредни мерки за енергийна подкрепа, като използва свързаните с това икономии за намаляване на бюджетния дефицит. Ако нови увеличения на цените на енергията наложат предприемането на нови или продължаващи мерки за подкрепа — да гарантира, че тези мерки за подкрепа са насочени към закрила на уязвимите домакинства и предприятия, че са фискално достъпни и че запазват стимулите за икономии на енергия.

Да запази финансираните на национално равнище публични инвестиции и да гарантира, че безвъзмездните средства по Механизма и другите фондове на Съюза се усвояват ефективно, по-специално с цел насърчаване на екологичния и цифровия преход.

За периода след 2024 г. — да продължи да следва средносрочна фискална стратегия за постепенна и устойчива консолидация, съчетана с инвестиции и реформи, водещи до по-висок устойчив растеж, с цел постигане на разумна средносрочна фискална позиция.

2.

Да осигури ефективно управление и да подсили административния капацитет, за да се даде възможност за непрекъснатото бързо и стабилно изпълнение на плана за възстановяване и устойчивост. Да завърши бързо главата за REPowerEU с цел своевременно започване на изпълнението ѝ. Да пристъпи към бързо изпълнение на програмите по линия на политиката на сближаване при тясно взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост.

3.

Да намали зависимостта от изкопаеми горива и да ускори енергийния преход, по-специално чрез по-бързо внедряване на енергия от възобновяеми източници и подобряване на капацитета на мрежата, за да се даде възможност на нови мощности да функционират на пазара. Да повиши енергийната ефективност и да осъществи по-амбициозни усилия за саниране на сградите, включително чрез осигуряване на по-добър достъп до информация и възможности за устойчиво финансиране. Да увеличи усилията на политиката, насочени към предоставянето и придобиването на уменията и компетентностите, необходими за екологичния преход.

Съставено в Брюксел на 14 юли 2023 година.

За Съвета

Председател

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

2

(3)  Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета от 12 февруари 2021 г. за създаване на Механизъм за възстановяване и устойчивост (ОВ L 57, 18.2.2021 г., стр. 17).

3

(4)  Препоръка на Съвета от 16 май 2023 г. относно икономическата политика на еврозоната (ОВ C 180, 23.5.2023 г., стр. 1).

4

(5)  Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета от 27 февруари 2023 г. за изменение на Регламент (ЕС) 2021/241 във връзка с главите за REPowerEU в плановете за възстановяване и устойчивост и за изменение на регламенти (ЕС) No 1303/2013, (ЕС) 2021/1060 и (ЕС) 2021/1755 и Директива 2003/87/ЕО (ОВ L 63, 28.2.2023 г., стр. 1).

5

(6)  ST 12319/2021; ST 12319/2021 ADD 1.

6

(7)  Решение (ЕС) 2020/509 на Съвета от 3 април 2020 г. относно наличието на прекомерен дефицит в Румъния (ОВ L 110, 8.4.2020 г., стр. 58).

7

(8)  Препоръка на Съвета от 3 април 2020 г. за преодоляване на прекомерния бюджетен дефицит в Румъния (ОВ C 116, 8.4.2020 г., стр. 1).

8

(9)  Препоръка на Съвета от 18 юни 2021 г. за преодоляване на прекомерния бюджетен дефицит в Румъния (ОВ C 304, 29.7.2021 г., стр. 111).

9

(10)  Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета от 5 август 2022 г. относно координирани мерки за намаляване на търсенето на газ (ОВ L 206, 8.8.2022 г., стр. 1).

10

(11)  Регламент (ЕС) 2023/706 на Съвета от 30 март 2023 г. за изменение на Регламент (ЕС) 2022/1369 във връзка с продължаване на периода на намаляване на търсенето във връзка с мерките за намаляване на търсенето на газ, и за засилване на докладването и наблюдението на тяхното прилагане (ОВ L 93, 31.3.2023 г., стр. 1).

11

(12)  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

12

---

| 1.9.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 312/224 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 312/224

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 14 юли 2023 година

относно националната програма за реформи на Словения за 2023 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Словения за 2023 г.

(2023/C 312/24)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета (2), с който бе създаден Механизмът за възстановяване и устойчивост („Механизмът“), влезе в сила на 19 февруари 2021 г. По Механизма се предоставя финансова подкрепа на държавите членки за осъществяването на реформи и инвестиции, водещи до фискален стимул, финансиран от Съюза. В съответствие с приоритетите на европейския семестър Механизмът допринася за икономическото и приобщаващото възстановяване и за осъществяването на устойчиви и стимулиращи растежа реформи и инвестиции, по-специално реформи и инвестиции за насърчаване на екологичния и цифровия преход и за укрепване на устойчивостта на икономиките на държавите членки. Механизмът също така спомага за укрепването на публичните финанси и стимулира растежа и създаването на работни места в средносрочен и дългосрочен план, подобрява териториалното сближаване в рамките на Съюза и подкрепя непрекъснатото прилагане на Европейския стълб на социалните права. Максималното финансово участие за държава членка в рамките на Механизма беше актуализирано на 30 юни 2022 г. в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕС) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета (2), с който бе създаден Механизмът за възстановяване и устойчивост („Механизмът“), влезе в сила на 19 февруари 2021 г. По Механизма се предоставя финансова подкрепа на държавите членки за осъществяването на реформи и инвестиции, водещи до фискален стимул, финансиран от Съюза. В съответствие с приоритетите на европейския семестър Механизмът допринася за икономическото и приобщаващото възстановяване и за осъществяването на устойчиви и стимулиращи растежа реформи и инвестиции, по-специално реформи и инвестиции за насърчаване на екологичния и цифровия преход и за укрепване на устойчивостта на икономиките на държавите членки. Механизмът също така спомага за укрепването на публичните финанси и стимулира растежа и създаването на работни места в средносрочен и дългосрочен план, подобрява териториалното сближаване в рамките на Съюза и подкрепя непрекъснатото прилагане на Европейския стълб на социалните права. Максималното финансово участие за държава членка в рамките на Механизма беше актуализирано на 30 юни 2022 г. в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕС) 2021/241.

| (2) | На 22 ноември 2022 г. Комисията прие годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2023 г. На 23 март 2023 г. Европейският съвет одобри приоритетите на годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., които са съсредоточени около четирите измерения на конкурентоспособната устойчивост. На 22 ноември 2022 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (3) Комисията прие и доклада за механизма за предупреждение за 2023 г., в който не посочи Словения като една от държавите членки, които може да бъдат засегнати или за които може да съществува риск да бъдат засегнати от дисбаланси. Поради това няма да е необходим задълбочен преглед. На същата дата Комисията също прие становище относно проекта на бюджетен план за 2023 г. на Словения. Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната и предложение за съвместния доклад за заетостта за 2023 г., в който се анализира прилагането на насоките за заетостта и принципите на Европейския стълб на социалните права. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната (4) („Препоръка от 2023 г. относно еврозоната“) на 16 май 2023 г. и съвместния доклад за заетостта на 13 март 2023 г. |
| --- | --- |

(2)

На 22 ноември 2022 г. Комисията прие годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2023 г. На 23 март 2023 г. Европейският съвет одобри приоритетите на годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., които са съсредоточени около четирите измерения на конкурентоспособната устойчивост. На 22 ноември 2022 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (3) Комисията прие и доклада за механизма за предупреждение за 2023 г., в който не посочи Словения като една от държавите членки, които може да бъдат засегнати или за които може да съществува риск да бъдат засегнати от дисбаланси. Поради това няма да е необходим задълбочен преглед. На същата дата Комисията също прие становище относно проекта на бюджетен план за 2023 г. на Словения. Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната и предложение за съвместния доклад за заетостта за 2023 г., в който се анализира прилагането на насоките за заетостта и принципите на Европейския стълб на социалните права. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната (4) („Препоръка от 2023 г. относно еврозоната“) на 16 май 2023 г. и съвместния доклад за заетостта на 13 март 2023 г.

| (3) | Въпреки че икономиките на Съюза показват забележителна устойчивост, геополитическият контекст продължава да оказва отрицателно въздействие. Като застава твърдо зад Украйна, Съюзът насочва своята програма за икономическа и социална политика към намаляване на отрицателното въздействие от енергийните сътресения върху уязвимите домакинства и предприятия в краткосрочен план и към запазване на усилията за осъществяване на екологичния и цифровия преход, подкрепа за устойчив и приобщаващ растеж, запазване на макроикономическата стабилност и повишаване на устойчивостта в средносрочен план. Той също така поставя особен акцент върху повишаването на конкурентоспособността и производителността на Съюза. |
| --- | --- |

(3)

Въпреки че икономиките на Съюза показват забележителна устойчивост, геополитическият контекст продължава да оказва отрицателно въздействие. Като застава твърдо зад Украйна, Съюзът насочва своята програма за икономическа и социална политика към намаляване на отрицателното въздействие от енергийните сътресения върху уязвимите домакинства и предприятия в краткосрочен план и към запазване на усилията за осъществяване на екологичния и цифровия преход, подкрепа за устойчив и приобщаващ растеж, запазване на макроикономическата стабилност и повишаване на устойчивостта в средносрочен план. Той също така поставя особен акцент върху повишаването на конкурентоспособността и производителността на Съюза.

| (4) | На 1 февруари 2023 г. Комисията публикува съобщение, озаглавено „Промишлен план на Зеления пакт за ерата на нулеви нетни емисии“ („промишлен план на Зеления пакт“). Целта на промишления план на Зеления пакт е засилване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии и подпомагане на бързия преход към неутралност по отношение на климата. Планът допълва текущите усилия в рамките на Европейския зелен пакт и REPowerEU. Той има за цел и да се осигури по-благоприятна среда за увеличаване на производствения капацитет на Съюза за технологиите и продуктите с нулеви нетни емисии, необходими за постигане на амбициозните цели на Съюза в областта на климата, и да се гарантира достъп до съответните суровини от критично значение, включително чрез диверсифициране на източниците, правилно използване на геоложките ресурси в държавите членки и максимално увеличаване на рециклирането на суровини. Промишленият план на Зеления пакт се основава на четири стълба: предвидима и опростена регулаторна среда, по-бърз достъп до финансиране, повишаване на уменията и отворена търговия за устойчиви вериги на доставки. На 16 март 2023 г. Комисията публикува ново съобщение, озаглавено „Дългосрочна конкурентоспособност на ЕС: перспективи след 2030 г.“, структурирано около девет взаимно подсилващи се движещи сили с цел да се работи за стимулираща растежа регулаторна рамка. В него се определят приоритети на политиката, насочени към активно осигуряване на структурни подобрения, добре насочени инвестиции и регулаторни мерки за дългосрочната конкурентоспособност на Съюза и неговите държави членки. Препоръките по-долу спомагат за изпълнението на тези приоритети. |
| --- | --- |

(4)

На 1 февруари 2023 г. Комисията публикува съобщение, озаглавено „Промишлен план на Зеления пакт за ерата на нулеви нетни емисии“ („промишлен план на Зеления пакт“). Целта на промишления план на Зеления пакт е засилване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии и подпомагане на бързия преход към неутралност по отношение на климата. Планът допълва текущите усилия в рамките на Европейския зелен пакт и REPowerEU. Той има за цел и да се осигури по-благоприятна среда за увеличаване на производствения капацитет на Съюза за технологиите и продуктите с нулеви нетни емисии, необходими за постигане на амбициозните цели на Съюза в областта на климата, и да се гарантира достъп до съответните суровини от критично значение, включително чрез диверсифициране на източниците, правилно използване на геоложките ресурси в държавите членки и максимално увеличаване на рециклирането на суровини. Промишленият план на Зеления пакт се основава на четири стълба: предвидима и опростена регулаторна среда, по-бърз достъп до финансиране, повишаване на уменията и отворена търговия за устойчиви вериги на доставки. На 16 март 2023 г. Комисията публикува ново съобщение, озаглавено „Дългосрочна конкурентоспособност на ЕС: перспективи след 2030 г.“, структурирано около девет взаимно подсилващи се движещи сили с цел да се работи за стимулираща растежа регулаторна рамка. В него се определят приоритети на политиката, насочени към активно осигуряване на структурни подобрения, добре насочени инвестиции и регулаторни мерки за дългосрочната конкурентоспособност на Съюза и неговите държави членки. Препоръките по-долу спомагат за изпълнението на тези приоритети.

| (5) | През 2023 г. европейският семестър за координация на икономическите политики продължава да се развива в съответствие с прилагането на Механизма. Пълното изпълнение на плановете за възстановяване и устойчивост продължава да е от съществено значение за изпълнението на приоритетите на политиката в рамките на европейския семестър, тъй като плановете обхващат всички или значителна част от съответните специфични за всяка държава препоръки, отправени през последните години. Специфичните за всяка държава препоръки за 2019 г., 2020 г. и 2022 г. продължават да бъдат еднакво актуални за плановете за възстановяване и устойчивост, преразгледани, актуализирани или изменени в съответствие с членове 14, 18 и 21 от Регламент (ЕС) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

През 2023 г. европейският семестър за координация на икономическите политики продължава да се развива в съответствие с прилагането на Механизма. Пълното изпълнение на плановете за възстановяване и устойчивост продължава да е от съществено значение за изпълнението на приоритетите на политиката в рамките на европейския семестър, тъй като плановете обхващат всички или значителна част от съответните специфични за всяка държава препоръки, отправени през последните години. Специфичните за всяка държава препоръки за 2019 г., 2020 г. и 2022 г. продължават да бъдат еднакво актуални за плановете за възстановяване и устойчивост, преразгледани, актуализирани или изменени в съответствие с членове 14, 18 и 21 от Регламент (ЕС) 2021/241.

| (6) | Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета (5) („Регламентът REPowerEU“), приет на 27 февруари 2023 г., има за цел бързото премахване на зависимостта на Съюза от вноса на руски изкопаеми горива. Това ще допринесе за енергийната сигурност и диверсификацията на енергийните доставки на Съюза, като същевременно ще увеличи използването на възобновяеми енергийни източници, капацитета за съхранение на енергия и енергийната ефективност. Регламентът REPowerEU дава възможност на държавите членки да добавят нова глава за REPowerEU към своите национални планове за възстановяване и устойчивост, за да финансират ключови реформи и инвестиции, които ще спомогнат за постигането на целите на REPowerEU. Тези реформи и инвестиции също така ще спомогнат за повишаване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии, както е посочено в промишления план на Зеления пакт, и за изпълнение на свързаните с енергетиката специфични за всяка държава препоръки, отправени към държавите членки през 2022 г. и когато е приложимо, през 2023 г. С Регламента REPowerEU се въвежда нова категория безвъзмездна финансова подкрепа, която се предоставя на държавите членки за финансиране на нови свързани с енергетиката реформи и инвестиции в рамките на техните планове за възстановяване и устойчивост. |
| --- | --- |

(6)

Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета (5) („Регламентът REPowerEU“), приет на 27 февруари 2023 г., има за цел бързото премахване на зависимостта на Съюза от вноса на руски изкопаеми горива. Това ще допринесе за енергийната сигурност и диверсификацията на енергийните доставки на Съюза, като същевременно ще увеличи използването на възобновяеми енергийни източници, капацитета за съхранение на енергия и енергийната ефективност. Регламентът REPowerEU дава възможност на държавите членки да добавят нова глава за REPowerEU към своите национални планове за възстановяване и устойчивост, за да финансират ключови реформи и инвестиции, които ще спомогнат за постигането на целите на REPowerEU. Тези реформи и инвестиции също така ще спомогнат за повишаване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии, както е посочено в промишления план на Зеления пакт, и за изпълнение на свързаните с енергетиката специфични за всяка държава препоръки, отправени към държавите членки през 2022 г. и когато е приложимо, през 2023 г. С Регламента REPowerEU се въвежда нова категория безвъзмездна финансова подкрепа, която се предоставя на държавите членки за финансиране на нови свързани с енергетиката реформи и инвестиции в рамките на техните планове за възстановяване и устойчивост.

| (7) | На 8 март 2023 г. Комисията прие съобщение, в което се предоставят насоки за фискалната политика за 2024 г. („съобщението от 8 март 2023 г.“). То има за цел да подпомогне изготвянето на програмите за стабилност и конвергенция на държавите членки и по този начин да се засили координацията на политиките. Комисията припомни, че общата клауза за дерогация от Пакта за стабилност и растеж ще бъде дезактивирана в края на 2023 г. Тя призова за фискални политики през периода 2023—2024 г., които осигуряват средносрочна устойчивост на обслужването на дълга и повишават потенциалния растеж по устойчив начин, и прикани държавите членки да определят в своите програми за стабилност и конвергенция за 2023 г. начина, по който фискалните им планове ще осигурят спазването на референтната стойност по Договора от 3 % от брутния вътрешен продукт (БВП), както и реалистичното и непрекъснато намаляване на дълга или запазването на благоразумно равнище на дълга в средносрочен план. Комисията прикани държавите членки също така постепенно да премахнат националните фискални мерки, въведени за защита на домакинствата и предприятията от енергийния ценови шок, като се започне с тези с най-слаба насоченост. Тя посочи, че ако мерките за подкрепа трябва да бъдат удължени поради подновен натиск върху цените на енергията, държавите членки следва да насочат много по-добре тези мерки към уязвимите домакинства и предприятия. Комисията заяви, че фискалните препоръки ще бъдат количествено определени и диференцирани. Освен това, както се предлага в съобщението на Комисията от 9 ноември 2022 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС, фискалните препоръки ще бъдат формулирани въз основа на нетните първични разходи. Комисията препоръча всички държави членки да продължат да защитават инвестициите, финансирани на национално равнище, и да гарантират ефективното използване на средствата по линия на Механизма и други фондове на Съюза, по-специално с оглед на екологичния и цифровия преход и целите по отношение на устойчивостта. Комисията посочи, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. в съответствие с действащите правни разпоредби. |
| --- | --- |

(7)

На 8 март 2023 г. Комисията прие съобщение, в което се предоставят насоки за фискалната политика за 2024 г. („съобщението от 8 март 2023 г.“). То има за цел да подпомогне изготвянето на програмите за стабилност и конвергенция на държавите членки и по този начин да се засили координацията на политиките. Комисията припомни, че общата клауза за дерогация от Пакта за стабилност и растеж ще бъде дезактивирана в края на 2023 г. Тя призова за фискални политики през периода 2023—2024 г., които осигуряват средносрочна устойчивост на обслужването на дълга и повишават потенциалния растеж по устойчив начин, и прикани държавите членки да определят в своите програми за стабилност и конвергенция за 2023 г. начина, по който фискалните им планове ще осигурят спазването на референтната стойност по Договора от 3 % от брутния вътрешен продукт (БВП), както и реалистичното и непрекъснато намаляване на дълга или запазването на благоразумно равнище на дълга в средносрочен план. Комисията прикани държавите членки също така постепенно да премахнат националните фискални мерки, въведени за защита на домакинствата и предприятията от енергийния ценови шок, като се започне с тези с най-слаба насоченост. Тя посочи, че ако мерките за подкрепа трябва да бъдат удължени поради подновен натиск върху цените на енергията, държавите членки следва да насочат много по-добре тези мерки към уязвимите домакинства и предприятия. Комисията заяви, че фискалните препоръки ще бъдат количествено определени и диференцирани. Освен това, както се предлага в съобщението на Комисията от 9 ноември 2022 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС, фискалните препоръки ще бъдат формулирани въз основа на нетните първични разходи. Комисията препоръча всички държави членки да продължат да защитават инвестициите, финансирани на национално равнище, и да гарантират ефективното използване на средствата по линия на Механизма и други фондове на Съюза, по-специално с оглед на екологичния и цифровия преход и целите по отношение на устойчивостта. Комисията посочи, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. в съответствие с действащите правни разпоредби.

| (8) | На 26 април 2023 г. Комисията представи законодателни предложения за извършване на цялостна реформа на правилата на Съюза за икономическо управление. Основната цел на предложенията е да се засили устойчивостта на обслужването на публичния дълг и да се насърчи устойчивият и приобщаващ растеж във всички държави членки чрез реформи и инвестиции. Предложенията на Комисията са насочени към подобряване на националната ангажираност, опростяване на рамката и преминаване към по-голям средносрочен фокус в съчетание с ефективно и по-последователно правоприлагане. Съгласно заключенията на Съвета от 14 март 2023 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС целта е законодателната работа да приключи през 2023 г. |
| --- | --- |

(8)

На 26 април 2023 г. Комисията представи законодателни предложения за извършване на цялостна реформа на правилата на Съюза за икономическо управление. Основната цел на предложенията е да се засили устойчивостта на обслужването на публичния дълг и да се насърчи устойчивият и приобщаващ растеж във всички държави членки чрез реформи и инвестиции. Предложенията на Комисията са насочени към подобряване на националната ангажираност, опростяване на рамката и преминаване към по-голям средносрочен фокус в съчетание с ефективно и по-последователно правоприлагане. Съгласно заключенията на Съвета от 14 март 2023 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС целта е законодателната работа да приключи през 2023 г.

| (9) | На 30 април 2021 г. Словения представи на Комисията своя национален план за възстановяване и устойчивост в съответствие с член 18, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2021/241. Съгласно член 19 от Регламент (ЕС) 2021/241 Комисията оцени целесъобразността, ефективността, ефикасността и съгласуваността на плана за възстановяване и устойчивост в съответствие с насоките за оценка, съдържащи се в приложение V към посочения регламент. На 28 юли 2021 г. Съветът прие своето решение за изпълнение за одобряване на оценката на плана за възстановяване и устойчивост на Словения (6). Отпускането на траншовете зависи от приемането на решение на Комисията, взето в съответствие с член 24, параграф 5 от Регламент (ЕС) 2021/241, в което се посочва, че Словения е изпълнила задоволително съответните ключови етапи и цели, определени в решението за изпълнение на Съвета. Задоволителното изпълнение предполага, че постигането на предходните ключови етапи и цели е запазено. |
| --- | --- |

(9)

На 30 април 2021 г. Словения представи на Комисията своя национален план за възстановяване и устойчивост в съответствие с член 18, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2021/241. Съгласно член 19 от Регламент (ЕС) 2021/241 Комисията оцени целесъобразността, ефективността, ефикасността и съгласуваността на плана за възстановяване и устойчивост в съответствие с насоките за оценка, съдържащи се в приложение V към посочения регламент. На 28 юли 2021 г. Съветът прие своето решение за изпълнение за одобряване на оценката на плана за възстановяване и устойчивост на Словения (6). Отпускането на траншовете зависи от приемането на решение на Комисията, взето в съответствие с член 24, параграф 5 от Регламент (ЕС) 2021/241, в което се посочва, че Словения е изпълнила задоволително съответните ключови етапи и цели, определени в решението за изпълнение на Съвета. Задоволителното изпълнение предполага, че постигането на предходните ключови етапи и цели е запазено.

| (10) | В съответствие с член 4 от Регламент (ЕО) No 1466/97, на 14 април 2023 г. Словения представи своята национална програма за реформи за 2023 г., а на 26 април 2023 г. — програмата си за стабилност за 2023 г. Двете програми бяха оценени заедно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В съответствие с член 27 от Регламент (ЕС) 2021/241 националната програма за реформи за 2023 г. отразява също шестмесечното докладване на Словения относно напредъка, постигнат при изпълнението на нейния план за възстановяване и устойчивост. |
| --- | --- |

(10)

В съответствие с член 4 от Регламент (ЕО) No 1466/97, на 14 април 2023 г. Словения представи своята национална програма за реформи за 2023 г., а на 26 април 2023 г. — програмата си за стабилност за 2023 г. Двете програми бяха оценени заедно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В съответствие с член 27 от Регламент (ЕС) 2021/241 националната програма за реформи за 2023 г. отразява също шестмесечното докладване на Словения относно напредъка, постигнат при изпълнението на нейния план за възстановяване и устойчивост.

| (11) | На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклада за Словения за 2023 г. В него беше оценен напредъкът на Словения в изпълнението на съответните специфични за държавата препоръки, приети от Съвета в периода 2019—2022 г., и беше направен преглед на изпълнението от страна на Словения на плана за възстановяване и устойчивост. Въз основа на този анализ в доклада за държавата бяха посочени пропуски по отношение на предизвикателствата, които не са разгледани или са само частично разгледани в плана за възстановяване и устойчивост, както и по отношение на новите и нововъзникващите предизвикателства. В него бяха оценени също напредъкът на Словения при прилагането на Европейския стълб на социалните права и постигането на водещите цели на Съюза в областта на заетостта, уменията и намаляването на бедността, както и напредъкът в постигането на целите на Обединените нации за устойчиво развитие. |
| --- | --- |

(11)

На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклада за Словения за 2023 г. В него беше оценен напредъкът на Словения в изпълнението на съответните специфични за държавата препоръки, приети от Съвета в периода 2019—2022 г., и беше направен преглед на изпълнението от страна на Словения на плана за възстановяване и устойчивост. Въз основа на този анализ в доклада за държавата бяха посочени пропуски по отношение на предизвикателствата, които не са разгледани или са само частично разгледани в плана за възстановяване и устойчивост, както и по отношение на новите и нововъзникващите предизвикателства. В него бяха оценени също напредъкът на Словения при прилагането на Европейския стълб на социалните права и постигането на водещите цели на Съюза в областта на заетостта, уменията и намаляването на бедността, както и напредъкът в постигането на целите на Обединените нации за устойчиво развитие.

| (12) | В съответствие с данни, потвърдени от Евростат, дефицитът по консолидирания държавен бюджет на Словения е намалял от 4,6 % от БВП през 2021 г. до 3,0 % през 2022 г., а консолидираният държавен дълг е намалял от 74,5 % от БВП в края на 2021 г. до 69,9 % в края на 2022 г. На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклад, изготвен в съответствие с член 126, параграф 3 от Договора. В този доклад се разглежда състоянието на бюджета на Словения, тъй като нейният дефицит по консолидирания държавен бюджет се планира през 2023 г. да надхвърли референтната стойност по Договора от 3 % от БВП. В доклада се стига до заключението, че критерият за дефицита не е изпълнен В съответствие със съобщението си от 8 март 2023 г. през пролетта на 2023 г. Комисията не предложи откриване на нови процедури при прекомерен дефицит. Впоследствие Комисията заяви, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. Словения следва да вземе това предвид при изпълнението на бюджета си за 2023 г. и при изготвянето на своя проект на бюджетен план за 2024 г. |
| --- | --- |

(12)

В съответствие с данни, потвърдени от Евростат, дефицитът по консолидирания държавен бюджет на Словения е намалял от 4,6 % от БВП през 2021 г. до 3,0 % през 2022 г., а консолидираният държавен дълг е намалял от 74,5 % от БВП в края на 2021 г. до 69,9 % в края на 2022 г. На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклад, изготвен в съответствие с член 126, параграф 3 от Договора. В този доклад се разглежда състоянието на бюджета на Словения, тъй като нейният дефицит по консолидирания държавен бюджет се планира през 2023 г. да надхвърли референтната стойност по Договора от 3 % от БВП. В доклада се стига до заключението, че критерият за дефицита не е изпълнен В съответствие със съобщението си от 8 март 2023 г. през пролетта на 2023 г. Комисията не предложи откриване на нови процедури при прекомерен дефицит. Впоследствие Комисията заяви, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. Словения следва да вземе това предвид при изпълнението на бюджета си за 2023 г. и при изготвянето на своя проект на бюджетен план за 2024 г.

| (13) | Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно от мерките на фискалната политика, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. През 2022 г. тези мерки на фискалната политика, водещи до намаляване на приходите, включваха временно намаляване на данъка върху добавената стойност (ДДС) върху електроенергията, газа, дистанционното отопление и дървата за огрев, на акцизите върху горивата, газа и електроенергията и на данъка върху CO2 върху горивата; докато мерките на фискалната политика, водещи до увеличаване на разходите, включваха увеличени детски надбавки за два месеца, енергийни помощи за социално уязвими лица и субсидии за предприятията въз основа на платените цени в сравнение с 2021 г. Комисията оценява нетните бюджетни разходи за тези мерки на 1,0 % от БВП през 2022 г. Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно и от бюджетните разходи за предоставянето на временна закрила на разселените лица от Украйна, които се оценяват на 0,1 % от БВП през 2022 г. В същото време прогнозните разходи за временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, намаляха до 1,0 % от БВП през 2022 г. спрямо 4,1 % през 2021 г. |
| --- | --- |

(13)

Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно от мерките на фискалната политика, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. През 2022 г. тези мерки на фискалната политика, водещи до намаляване на приходите, включваха временно намаляване на данъка върху добавената стойност (ДДС) върху електроенергията, газа, дистанционното отопление и дървата за огрев, на акцизите върху горивата, газа и електроенергията и на данъка върху CO2 върху горивата; докато мерките на фискалната политика, водещи до увеличаване на разходите, включваха увеличени детски надбавки за два месеца, енергийни помощи за социално уязвими лица и субсидии за предприятията въз основа на платените цени в сравнение с 2021 г. Комисията оценява нетните бюджетни разходи за тези мерки на 1,0 % от БВП през 2022 г. Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно и от бюджетните разходи за предоставянето на временна закрила на разселените лица от Украйна, които се оценяват на 0,1 % от БВП през 2022 г. В същото време прогнозните разходи за временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, намаляха до 1,0 % от БВП през 2022 г. спрямо 4,1 % през 2021 г.

| (14) | На 18 юни 2021 г. Съветът препоръча през 2022 г. Словения (7) да поддържа подкрепяща фискална позиция, включително от импулса, осигурен от Механизма, и да запази инвестициите, финансирани на национално равнище. |
| --- | --- |

(14)

На 18 юни 2021 г. Съветът препоръча през 2022 г. Словения (7) да поддържа подкрепяща фискална позиция, включително от импулса, осигурен от Механизма, и да запази инвестициите, финансирани на национално равнище.

| (15) | Според оценките на Комисията фискалната позиция (8) през 2022 г. е била подкрепяща — с равнище от -1,2 % от БВП, както бе препоръчано от Съвета. В съответствие с препоръката на Съвета Словения продължи да подпомага възстановяването с инвестиции, които ще бъдат финансирани от Механизма. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, възлизаха на 0,7% от БВП през 2022 г. (0,8% от БВП през 2021 г.). Инвестициите, финансирани на национално равнище, осигуриха експанзионистичен принос от 0,7 процентни пункта към фискалната позиция (9). Поради това Словения запази финансираните на национално равнище инвестиции, както бе препоръчано от Съвета. Същевременно ръстът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (без новите мерки по отношение на приходите) доведе до експанзионистичен принос в размер на 0,4 процентни пункта към фискалната позиция. Този значителен експанзионистичен принос включваше допълнителното въздействие на мерките на фискалната политика, предприети за намаляване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията (допълнителни нетни бюджетни разходи в размер на 1,0 % от БВП), както и разходите за предоставяне на временна закрила на разселените лица от Украйна (0,1 % от БВП). Следователно Словения е държала в достатъчна степен под контрол нарастването на текущите разходи, финансирани на национално равнище. |
| --- | --- |

(15)

Според оценките на Комисията фискалната позиция (8) през 2022 г. е била подкрепяща — с равнище от -1,2 % от БВП, както бе препоръчано от Съвета. В съответствие с препоръката на Съвета Словения продължи да подпомага възстановяването с инвестиции, които ще бъдат финансирани от Механизма. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, възлизаха на 0,7% от БВП през 2022 г. (0,8% от БВП през 2021 г.). Инвестициите, финансирани на национално равнище, осигуриха експанзионистичен принос от 0,7 процентни пункта към фискалната позиция (9). Поради това Словения запази финансираните на национално равнище инвестиции, както бе препоръчано от Съвета. Същевременно ръстът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (без новите мерки по отношение на приходите) доведе до експанзионистичен принос в размер на 0,4 процентни пункта към фискалната позиция. Този значителен експанзионистичен принос включваше допълнителното въздействие на мерките на фискалната политика, предприети за намаляване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията (допълнителни нетни бюджетни разходи в размер на 1,0 % от БВП), както и разходите за предоставяне на временна закрила на разселените лица от Украйна (0,1 % от БВП). Следователно Словения е държала в достатъчна степен под контрол нарастването на текущите разходи, финансирани на национално равнище.

| (16) | Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в програмата за стабилност за 2023 г. е по-благоприятен от прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. за 2023 г. и в съответствие с нея след това. Правителството предвижда реалният БВП да нарасне с 1,8 % през 2023 г. и с 2,5 % през 2024 г. За сравнение в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-нисък растеж на реалния БВП от 1,2 % през 2023 г. и 2,2% през 2024 г., като това се дължи главно на по-ниския принос на нетния износ към растежа. |
| --- | --- |

(16)

Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в програмата за стабилност за 2023 г. е по-благоприятен от прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. за 2023 г. и в съответствие с нея след това. Правителството предвижда реалният БВП да нарасне с 1,8 % през 2023 г. и с 2,5 % през 2024 г. За сравнение в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-нисък растеж на реалния БВП от 1,2 % през 2023 г. и 2,2% през 2024 г., като това се дължи главно на по-ниския принос на нетния износ към растежа.

| (17) | В своята програма за стабилност за 2023 г. правителството очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да се увеличи до 4,1 % от БВП през 2023 г. Увеличението през 2023 г. отразява главно по-високите публични инвестиции, дължащи се на края на периода на усвояване от предходната многогодишна финансова рамка за периода 2014—2020 г. и високите субсидии. Според програмата за стабилност за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да намалее от 69,9 % в края на 2022 г. до 68,9 % в края на 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 3,7 % от БВП за 2023 г. Това е по-ниско от дефицита, предвиден в програмата за стабилност за 2023 г., главно заради по-ниските публични инвестиции поради ограниченията в капацитета за усвояване и по-ниското усвояване на свързаните с енергетиката субсидии и мерки, приети за смекчаване на икономическото и социалното въздействие на увеличението на цените на енергията. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда подобно съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 69,1 % в края на 2023 г. |
| --- | --- |

(17)

В своята програма за стабилност за 2023 г. правителството очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да се увеличи до 4,1 % от БВП през 2023 г. Увеличението през 2023 г. отразява главно по-високите публични инвестиции, дължащи се на края на периода на усвояване от предходната многогодишна финансова рамка за периода 2014—2020 г. и високите субсидии. Според програмата за стабилност за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да намалее от 69,9 % в края на 2022 г. до 68,9 % в края на 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 3,7 % от БВП за 2023 г. Това е по-ниско от дефицита, предвиден в програмата за стабилност за 2023 г., главно заради по-ниските публични инвестиции поради ограниченията в капацитета за усвояване и по-ниското усвояване на свързаните с енергетиката субсидии и мерки, приети за смекчаване на икономическото и социалното въздействие на увеличението на цените на енергията. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда подобно съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 69,1 % в края на 2023 г.

| (18) | Салдото по консолидирания държавен бюджет през 2023 г. се очаква да продължи да се влияе от мерките на фискалната политика, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. Те се състоят от мерки, които бяха продължени от 2022 г.(по-специално: временно намаляване на ДДС върху електроенергията, газа, дистанционното отопление и дървата за огрев, на акцизите върху горивата, газа и електроенергията и на данъка върху CO2 върху горивата), и нови мерки, като например нова и по-обширна схема за субсидии за предприятията въз основа на платените цени в сравнение с 2021 г. и компенсация за дистрибуторите на електроенергия и природен газ, които снабдяват клиенти (например домакинства или малките и средни предприятия), чиито цени на електроенергията и природния газ са предмет на ценови тавани, определени от правителството. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда нетните бюджетни разходи за мерките за подкрепа да бъдат в размер на 0,9 % от БВП през 2023 г. (10) Повечето мерки през 2023 г. не изглеждат насочени към най-уязвимите домакинства или предприятия и много от тях не запазват ценовия сигнал за намаляване на търсенето на енергия и повишаване на енергийната ефективност. В резултат на това в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. размерът на целевите мерки за подкрепа, който трябва да бъде взет предвид при оценката на спазването на препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. (11), се оценява на 0,1 % от БВП през 2023 г. (спрямо 0,6 % от БВП през 2022 г.). И накрая, салдото по консолидирания държавен бюджет за 2023 г. се очаква да се повлияе положително от постепенното премахване на временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, които са оценени на 1,0 % от БВП. |
| --- | --- |

(18)

Салдото по консолидирания държавен бюджет през 2023 г. се очаква да продължи да се влияе от мерките на фискалната политика, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. Те се състоят от мерки, които бяха продължени от 2022 г.(по-специално: временно намаляване на ДДС върху електроенергията, газа, дистанционното отопление и дървата за огрев, на акцизите върху горивата, газа и електроенергията и на данъка върху CO2 върху горивата), и нови мерки, като например нова и по-обширна схема за субсидии за предприятията въз основа на платените цени в сравнение с 2021 г. и компенсация за дистрибуторите на електроенергия и природен газ, които снабдяват клиенти (например домакинства или малките и средни предприятия), чиито цени на електроенергията и природния газ са предмет на ценови тавани, определени от правителството. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда нетните бюджетни разходи за мерките за подкрепа да бъдат в размер на 0,9 % от БВП през 2023 г. (10) Повечето мерки през 2023 г. не изглеждат насочени към най-уязвимите домакинства или предприятия и много от тях не запазват ценовия сигнал за намаляване на търсенето на енергия и повишаване на енергийната ефективност. В резултат на това в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. размерът на целевите мерки за подкрепа, който трябва да бъде взет предвид при оценката на спазването на препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. (11), се оценява на 0,1 % от БВП през 2023 г. (спрямо 0,6 % от БВП през 2022 г.). И накрая, салдото по консолидирания държавен бюджет за 2023 г. се очаква да се повлияе положително от постепенното премахване на временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, които са оценени на 1,0 % от БВП.

| (19) | В препоръката си от 12 юли 2022 г. Съветът препоръча Словения да предприеме действия, за да гарантира, че през 2023 г. растежът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи е в съответствие с като цяло неутрална позиция на политиката (12), като се вземе предвид продължаващата временна и целенасочена подкрепа за най-уязвимите на покачването на цените на енергията домакинства и предприятия и за хората, бягащи от Украйна. Словения следва да има готовност да адаптира текущите разходи към променящата се ситуация. На Словения се препоръча също да увеличи публичните инвестиции за екологичния и цифровия преход, както и за енергийната сигурност, като се вземе предвид инициативата REPowerEU, включително чрез използване на Механизма и други фондове на Съюза. |
| --- | --- |

(19)

В препоръката си от 12 юли 2022 г. Съветът препоръча Словения да предприеме действия, за да гарантира, че през 2023 г. растежът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи е в съответствие с като цяло неутрална позиция на политиката (12), като се вземе предвид продължаващата временна и целенасочена подкрепа за най-уязвимите на покачването на цените на енергията домакинства и предприятия и за хората, бягащи от Украйна. Словения следва да има готовност да адаптира текущите разходи към променящата се ситуация. На Словения се препоръча също да увеличи публичните инвестиции за екологичния и цифровия преход, както и за енергийната сигурност, като се вземе предвид инициативата REPowerEU, включително чрез използване на Механизма и други фондове на Съюза.

| (20) | През 2023 г. в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда фискалната позиция да бъде експанзионистична (-1,2 % от БВП), в контекста на висока инфлация. Това се предхожда от експанзионистична фискална позиция през 2022 г. (-1,2 % от БВП). Увеличението на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) през 2023 г. се очаква да осигури експанзионистичен принос от 0,3 % от БВП към фискалната позиция. Това е независимо от намалените разходи за целевите мерки за подкрепа на домакинствата и предприятията, които са най-уязвими по отношение на покачването на цените на енергията, с 0,5 % от БВП. Поради това експанзионистичният принос на финансираните на национално равнище нетни първични текущи разходи не се дължи на целенасочената подкрепа за домакинствата и предприятията, които са най-уязвими по отношение на покачването на цените на енергията, и за хората, бягащи от Украйна. Експанзионистичният растеж на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) се дължи на по-високите субсидии (които включват енергийни мерки) и увеличението на заплатите в публичния сектор. В обобщение, прогнозираният растеж на финансираните на национално равнище първични текущи разходи не е в съответствие с препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, възлизаха на 1,6% от БВП през 2023 г., докато финансираните на национално равнище инвестиции осигуриха експанзионистичен принос към фискалната позиция от 0,1 процентни пункта (13). Поради това Словения планира да финансира допълнителни инвестиции чрез Механизма и други фондове на Съюза и се предвижда да запази финансираните на национално равнище инвестиции. Тя планира да финансира публични инвестиции за екологичния и цифровия преход и за енергийна сигурност, като инвестиции в железопътната инфраструктура, превантивни мерки срещу наводнения, здравеопазването и научните изследвания и иновациите, които са финансирани от Механизма и други фондове на ЕС. |
| --- | --- |

(20)

През 2023 г. в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда фискалната позиция да бъде експанзионистична (-1,2 % от БВП), в контекста на висока инфлация. Това се предхожда от експанзионистична фискална позиция през 2022 г. (-1,2 % от БВП). Увеличението на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) през 2023 г. се очаква да осигури експанзионистичен принос от 0,3 % от БВП към фискалната позиция. Това е независимо от намалените разходи за целевите мерки за подкрепа на домакинствата и предприятията, които са най-уязвими по отношение на покачването на цените на енергията, с 0,5 % от БВП. Поради това експанзионистичният принос на финансираните на национално равнище нетни първични текущи разходи не се дължи на целенасочената подкрепа за домакинствата и предприятията, които са най-уязвими по отношение на покачването на цените на енергията, и за хората, бягащи от Украйна. Експанзионистичният растеж на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) се дължи на по-високите субсидии (които включват енергийни мерки) и увеличението на заплатите в публичния сектор. В обобщение, прогнозираният растеж на финансираните на национално равнище първични текущи разходи не е в съответствие с препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, възлизаха на 1,6% от БВП през 2023 г., докато финансираните на национално равнище инвестиции осигуриха експанзионистичен принос към фискалната позиция от 0,1 процентни пункта (13). Поради това Словения планира да финансира допълнителни инвестиции чрез Механизма и други фондове на Съюза и се предвижда да запази финансираните на национално равнище инвестиции. Тя планира да финансира публични инвестиции за екологичния и цифровия преход и за енергийна сигурност, като инвестиции в железопътната инфраструктура, превантивни мерки срещу наводнения, здравеопазването и научните изследвания и иновациите, които са финансирани от Механизма и други фондове на ЕС.

| (21) | Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее до 2,8 % от БВП през 2024 г. Намалението през 2024 г. отразява главно по-ниските субсидии след оттеглянето на мерките, приети за смекчаване на икономическото въздействие на увеличението на цените на енергията, и по-ниските публични инвестиции след приключването на усвояването на средствата на Съюза от предходната многогодишна финансова рамка през 2023 г. Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да намалее до 66,5 % в края на 2024 г. Въз основа на мерките на политиката, известни към крайната дата на изготвяне на прогнозата, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 2,9 % от БВП през 2024 г. Това е по-високо от дефицита, предвиден в програмата за стабилност за 2023 г., главно поради по-високата компенсация на наетите лица и социалните плащания. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда подобно съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 66,6 % в края на 2024 г. |
| --- | --- |

(21)

Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее до 2,8 % от БВП през 2024 г. Намалението през 2024 г. отразява главно по-ниските субсидии след оттеглянето на мерките, приети за смекчаване на икономическото въздействие на увеличението на цените на енергията, и по-ниските публични инвестиции след приключването на усвояването на средствата на Съюза от предходната многогодишна финансова рамка през 2023 г. Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да намалее до 66,5 % в края на 2024 г. Въз основа на мерките на политиката, известни към крайната дата на изготвяне на прогнозата, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 2,9 % от БВП през 2024 г. Това е по-високо от дефицита, предвиден в програмата за стабилност за 2023 г., главно поради по-високата компенсация на наетите лица и социалните плащания. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда подобно съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 66,6 % в края на 2024 г.

| (22) | В програмата за стабилност за 2023 г. се предвижда постепенно премахване на всички мерки за енергийна подкрепа през 2024 г. Комисията приема също така, че мерките за подкрепа в областта на енергетиката ще бъдат премахнати изцяло през 2024 г. Това се базира на допускането, че няма да има нови увеличения на цените на енергията. |
| --- | --- |

(22)

В програмата за стабилност за 2023 г. се предвижда постепенно премахване на всички мерки за енергийна подкрепа през 2024 г. Комисията приема също така, че мерките за подкрепа в областта на енергетиката ще бъдат премахнати изцяло през 2024 г. Това се базира на допускането, че няма да има нови увеличения на цените на енергията.

| (23) | В Регламент (ЕО) No 1466/97 се призовава за годишно подобрение на структурното бюджетно салдо в посока постигане на средносрочната бюджетна цел с 0,5 % от БВП като референтна стойност (14). Като се вземат предвид съображенията за фискална устойчивост и необходимостта от намаляване на дефицита до стойност под референтната стойност по Договора от 3 % от БВП, според Комисията би било целесъобразно подобрение на структурното салдо от поне 0,5 % от БВП за 2024 г. За да се гарантира такова подобрение, и в съответствие с методиката на Комисията, нарастването на финансираните на национално равнище нетни първични разходи (15) през 2024 г. следва да не надвишава 5,5 %, както е отразено в настоящата препоръка. В същото време оставащите мерки за енергийна подкрепа (които понастоящем Комисията оценява на 0,9% от БВП през 2023 г.) следва постепенно да бъдат премахнати, ако развитието на енергийния пазар позволява това и като се започне от най-слабо насочените мерки, а свързаните с това икономии следва да бъдат използвани за намаляване на бюджетния дефицит. Съгласно оценките на Комисията това ще доведе до растеж на нетните първични разходи под препоръчания максимален темп на растеж за 2024 г. Освен това според прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. ръстът на финансираните на национално равнище нетни първични текущи разходи през 2023 г. не е в съответствие с препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. Ако това се потвърди, ще бъде целесъобразно растежът на нетните първични разходи през 2024 г. да бъде по-малък. |
| --- | --- |

(23)

В Регламент (ЕО) No 1466/97 се призовава за годишно подобрение на структурното бюджетно салдо в посока постигане на средносрочната бюджетна цел с 0,5 % от БВП като референтна стойност (14). Като се вземат предвид съображенията за фискална устойчивост и необходимостта от намаляване на дефицита до стойност под референтната стойност по Договора от 3 % от БВП, според Комисията би било целесъобразно подобрение на структурното салдо от поне 0,5 % от БВП за 2024 г. За да се гарантира такова подобрение, и в съответствие с методиката на Комисията, нарастването на финансираните на национално равнище нетни първични разходи (15) през 2024 г. следва да не надвишава 5,5 %, както е отразено в настоящата препоръка. В същото време оставащите мерки за енергийна подкрепа (които понастоящем Комисията оценява на 0,9% от БВП през 2023 г.) следва постепенно да бъдат премахнати, ако развитието на енергийния пазар позволява това и като се започне от най-слабо насочените мерки, а свързаните с това икономии следва да бъдат използвани за намаляване на бюджетния дефицит. Съгласно оценките на Комисията това ще доведе до растеж на нетните първични разходи под препоръчания максимален темп на растеж за 2024 г. Освен това според прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. ръстът на финансираните на национално равнище нетни първични текущи разходи през 2023 г. не е в съответствие с препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. Ако това се потвърди, ще бъде целесъобразно растежът на нетните първични разходи през 2024 г. да бъде по-малък.

| (24) | Ако се допусне, че политиките остават непроменени, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда нетните първични разходи, финансирани на национално равнище, да нараснат до 3,0 % през 2024 г., което е под препоръчания темп на растеж. |
| --- | --- |

(24)

Ако се допусне, че политиките остават непроменени, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда нетните първични разходи, финансирани на национално равнище, да нараснат до 3,0 % през 2024 г., което е под препоръчания темп на растеж.

| (25) | Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква публичните инвестиции да намалеят от 6,4 % от БВП през 2023 г. до 5,5 % от БВП през 2024 г. По-ниските инвестиции са резултат от както от по-ниски инвестиции, финансирани на национално равнище, и по-ниски като цяло инвестиции, финансирани от Съюза, така и от по-високи инвестиции по линия на Механизма. Програмата за стабилност за 2023 г. се позовава на реформи и инвестиции, които се очаква да допринесат за фискалната устойчивост и устойчивия и приобщаващ растеж. Тези реформи и инвестиции включват инвестиции в железопътната инфраструктура, здравеопазването, научните изследвания и иновациите, както и елементи на екологичния и цифровия преход, които също са част от плана за възстановяване и устойчивост. |
| --- | --- |

(25)

Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква публичните инвестиции да намалеят от 6,4 % от БВП през 2023 г. до 5,5 % от БВП през 2024 г. По-ниските инвестиции са резултат от както от по-ниски инвестиции, финансирани на национално равнище, и по-ниски като цяло инвестиции, финансирани от Съюза, така и от по-високи инвестиции по линия на Механизма. Програмата за стабилност за 2023 г. се позовава на реформи и инвестиции, които се очаква да допринесат за фискалната устойчивост и устойчивия и приобщаващ растеж. Тези реформи и инвестиции включват инвестиции в железопътната инфраструктура, здравеопазването, научните изследвания и иновациите, както и елементи на екологичния и цифровия преход, които също са част от плана за възстановяване и устойчивост.

| (26) | В програмата за стабилност за 2023 г. се очертава средносрочен фискален план до 2026 г. Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее до 2,2 % от БВП през 2025 г. и до 1,3 % до 2026 г. Следователно се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет да остане под 3 % от БВП от 2024 г. до края на периода на програмата за стабилност за 2023 г. Според програмата съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да спадне от 66,5 % в края на 2024 г. до 63,5 % в края на 2026 г. |
| --- | --- |

(26)

В програмата за стабилност за 2023 г. се очертава средносрочен фискален план до 2026 г. Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее до 2,2 % от БВП през 2025 г. и до 1,3 % до 2026 г. Следователно се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет да остане под 3 % от БВП от 2024 г. до края на периода на програмата за стабилност за 2023 г. Според програмата съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да спадне от 66,5 % в края на 2024 г. до 63,5 % в края на 2026 г.

| (27) | Разходите за здравеопазване се очаква да нараснат с 1,5 процентни пункта от БВП между 2019 г. и 2070 г., а разходите за дългосрочни грижи ще се удвоят до 2055 г. Словения е изправена пред средни рискове за фискалната устойчивост в средносрочен план и високи рискове дългосрочен план, дължащи се на разходите, свързани със застаряването на населението. През последните години страната започна всеобхватни реформи в здравеопазването и дългосрочните грижи. Изпълнението на реформата в областта на дългосрочните грижи обаче беше забавено и нейното финансиране в средносрочен и дългосрочен план все още не е гарантирано. Планирането на реформата в здравеопазването също така предполага, че тя ще бъде осъществена на няколко етапа с акцент върху достъпа до висококачествени услуги и подобряването на социалните права и приобщаването. Тъй като това ще окаже допълнителен натиск върху публичните финанси, за Словения ще бъде от решаващо значение да предложи набор от мерки, с които се създава стабилна приходна база, която да не застрашава бюджетното салдо в средносрочен и дългосрочен план. |
| --- | --- |

(27)

Разходите за здравеопазване се очаква да нараснат с 1,5 процентни пункта от БВП между 2019 г. и 2070 г., а разходите за дългосрочни грижи ще се удвоят до 2055 г. Словения е изправена пред средни рискове за фискалната устойчивост в средносрочен план и високи рискове дългосрочен план, дължащи се на разходите, свързани със застаряването на населението. През последните години страната започна всеобхватни реформи в здравеопазването и дългосрочните грижи. Изпълнението на реформата в областта на дългосрочните грижи обаче беше забавено и нейното финансиране в средносрочен и дългосрочен план все още не е гарантирано. Планирането на реформата в здравеопазването също така предполага, че тя ще бъде осъществена на няколко етапа с акцент върху достъпа до висококачествени услуги и подобряването на социалните права и приобщаването. Тъй като това ще окаже допълнителен натиск върху публичните финанси, за Словения ще бъде от решаващо значение да предложи набор от мерки, с които се създава стабилна приходна база, която да не застрашава бюджетното салдо в средносрочен и дългосрочен план.

| (28) | С измененията на Закона за данъка върху доходите на физическите лица, приети през декември 2022 г., бяха отменени повечето от предишните изменения, приети през март 2022 г., които имаха за цел да намалят данъчното облагане на труда и щяха да доведат до 2025 г. до отрицателно въздействие върху бюджета в размер до 1,3 % от БВП. В сравнение със съвкупните данни за Съюза данъчните приходи на Словения като дял от БВП са малко по-ниски, а някои относително благоприятстващи растежа данъци не се използват достатъчно. Словения разчита в голяма степен на данъчното облагане на труда: делът на данъците върху труда в общите данъчни приходи е над съвкупния за Съюза. Постоянните данъци върху недвижимото имущество са относително ниски в Словения (0,5 % от БВП спрямо средно 1,1 % от БВП за Съюза). Благоприятстваща растежа и екологична данъчна реформа може да подпомогне фискалната консолидация и устойчивия растеж в дългосрочен план. Подобна данъчна реформа би могла да улесни намаляването на дела на данъчно облагане на труда, чрез по-висок дял на постоянните данъци върху недвижимата собственост, и да подкрепи създаването на работни места в индустриите от ерата на нулеви нетни емисии и в други отрасли с по-висока добавена стойност. По-ниските данъци върху труда също биха стимулирали предлагането на работна ръка, включително предлагането от страна на квалифицирани и чуждестранни работници. |
| --- | --- |

(28)

С измененията на Закона за данъка върху доходите на физическите лица, приети през декември 2022 г., бяха отменени повечето от предишните изменения, приети през март 2022 г., които имаха за цел да намалят данъчното облагане на труда и щяха да доведат до 2025 г. до отрицателно въздействие върху бюджета в размер до 1,3 % от БВП. В сравнение със съвкупните данни за Съюза данъчните приходи на Словения като дял от БВП са малко по-ниски, а някои относително благоприятстващи растежа данъци не се използват достатъчно. Словения разчита в голяма степен на данъчното облагане на труда: делът на данъците върху труда в общите данъчни приходи е над съвкупния за Съюза. Постоянните данъци върху недвижимото имущество са относително ниски в Словения (0,5 % от БВП спрямо средно 1,1 % от БВП за Съюза). Благоприятстваща растежа и екологична данъчна реформа може да подпомогне фискалната консолидация и устойчивия растеж в дългосрочен план. Подобна данъчна реформа би могла да улесни намаляването на дела на данъчно облагане на труда, чрез по-висок дял на постоянните данъци върху недвижимата собственост, и да подкрепи създаването на работни места в индустриите от ерата на нулеви нетни емисии и в други отрасли с по-висока добавена стойност. По-ниските данъци върху труда също биха стимулирали предлагането на работна ръка, включително предлагането от страна на квалифицирани и чуждестранни работници.

| (29) | В съответствие с член 19, параграф 3, буква б) от Регламент (ЕС) 2021/241 и критерий 2.2 от приложение V към него планът за възстановяване и устойчивост включва широк набор от взаимно подсилващи се реформи и инвестиции, които трябва да бъдат изпълнени до 2026 г. Изпълнението на плана за възстановяване и устойчивост на Словения е в ход, но с все по-голям риск от забавяния. Словения представи едно искане за плащане, съответстващо на 12 ключови етапа и цели в плана за възстановяване и устойчивост, което доведе до плащане в размер на общо около 49,6 милиона евро. За да се постигне по-бърз напредък в изпълнението на нейния план за възстановяване и устойчивост в настоящата нелесна среда, е необходимо да се укрепят управленската структура и административният капацитет на Словения, както и да се гарантира, че необходимите решения се вземат без забавяне. Това се отнася по-специално до структурните реформи в областта на здравеопазването, дългосрочните грижи и пенсиите. Допълнението към плана за възстановяване и устойчивост и допълнителната нова глава за REPowerEU следва да определят реалистичен график за останалите искания за плащане, а също следва да бъдат представени бързо, за да се избегне допълнително забавяне или смущение при изпълнението на плана за възстановяване и устойчивост. Бързото включване на новата глава за REPowerEU в плана за възстановяване и устойчивост ще позволи да бъдат финансирани допълнителни реформи и инвестиции в подкрепа на стратегическите цели на Словения в областта на енергетиката и екологичния преход. Системното и ефективно участие на местните и регионалните власти, социалните партньори и други съответни заинтересовани страни продължава да бъде важно за успешното изпълнение на плана за възстановяване и устойчивост, както и на други икономически политики и политики в областта на заетостта, които излизат извън рамките на този план, за да се гарантира широка ангажираност с цялостната програма на политиката. |
| --- | --- |

(29)

В съответствие с член 19, параграф 3, буква б) от Регламент (ЕС) 2021/241 и критерий 2.2 от приложение V към него планът за възстановяване и устойчивост включва широк набор от взаимно подсилващи се реформи и инвестиции, които трябва да бъдат изпълнени до 2026 г. Изпълнението на плана за възстановяване и устойчивост на Словения е в ход, но с все по-голям риск от забавяния. Словения представи едно искане за плащане, съответстващо на 12 ключови етапа и цели в плана за възстановяване и устойчивост, което доведе до плащане в размер на общо около 49,6 милиона евро. За да се постигне по-бърз напредък в изпълнението на нейния план за възстановяване и устойчивост в настоящата нелесна среда, е необходимо да се укрепят управленската структура и административният капацитет на Словения, както и да се гарантира, че необходимите решения се вземат без забавяне. Това се отнася по-специално до структурните реформи в областта на здравеопазването, дългосрочните грижи и пенсиите. Допълнението към плана за възстановяване и устойчивост и допълнителната нова глава за REPowerEU следва да определят реалистичен график за останалите искания за плащане, а също следва да бъдат представени бързо, за да се избегне допълнително забавяне или смущение при изпълнението на плана за възстановяване и устойчивост. Бързото включване на новата глава за REPowerEU в плана за възстановяване и устойчивост ще позволи да бъдат финансирани допълнителни реформи и инвестиции в подкрепа на стратегическите цели на Словения в областта на енергетиката и екологичния преход. Системното и ефективно участие на местните и регионалните власти, социалните партньори и други съответни заинтересовани страни продължава да бъде важно за успешното изпълнение на плана за възстановяване и устойчивост, както и на други икономически политики и политики в областта на заетостта, които излизат извън рамките на този план, за да се гарантира широка ангажираност с цялостната програма на политиката.

| (30) | През 2022 г. Комисията одобри всички програмни документи на Словения в областта на политиката на сближаване. Бързото изпълнение на програмите по линия на политиката на сближаване при взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост, включително главата за REPowerEU, е от ключово значение за постигане на екологичния и цифровия преход, повишаване на икономическата и социалната устойчивост и осигуряване на балансирано териториално развитие в Словения. |
| --- | --- |

(30)

През 2022 г. Комисията одобри всички програмни документи на Словения в областта на политиката на сближаване. Бързото изпълнение на програмите по линия на политиката на сближаване при взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост, включително главата за REPowerEU, е от ключово значение за постигане на екологичния и цифровия преход, повишаване на икономическата и социалната устойчивост и осигуряване на балансирано териториално развитие в Словения.

| (31) | Преди Русия да нахлуе в Украйна Словения всъщност разчиташе на Русия като единствен доставчик на природен газ за страната. От началото на 2023 г. обаче Словения успя да осигури около една трета от доставките си на природен газ чрез внос от Алжир. Газът все още играе важна роля в енергийния микс на Словения (12 %) и е основен енергиен източник за промишлеността, като същевременно осигурява гъвкавост в енергийния сектор. Поради това декарбонизацията на промишлеността и енергийния сектор следва да бъде придвижена напред чрез ускорено внедряване на възобновяеми енергийни източници и мерки за енергийна ефективност. В своя национален план в областта на енергетиката и климата Словения определи цел от 27 % като принос към целта на Съюза за 2030 г. по отношение на енергията от възобновяеми източници. Това е значително под дела на възобновяемите енергийни източници от 37 % през 2030 г., изчислен в съответствие с приложение II към Регламент (ЕС) 2018/1999 на Европейския парламент и на Съвета (16). Словения постигна целта си за 2021 г. за дела на енергията от възобновяеми източници в брутното крайно потребление на енергия (25 %), като използва механизма на Съюза за трансгранично сътрудничество в съответствие с Директива (ЕС) 2018/2001 на Европейския парламент и на Съвета (17) (чрез статистически прехвърляния). Процедурите за издаване на разрешения за инсталации за производство на енергия от възобновяеми източници в голям мащаб продължават да бъдат пречка, до голяма степен поради сложните и продължителни екологични процедури, особено за вятърните инсталации, където процедурите могат да продължат до няколко години. Словения ще трябва да засили значително своята цел в областта на енергията от възобновяеми източници в актуализирания си национален план в областта на енергетиката и климата, за да отрази по-амбициозните цели на Съюза в областта на климата и енергетиката в пакета „Подготвени за цел 55“ и в плана REPowerEU. Потреблението на природен газ в Словения е намаляло с 14 % в периода между август 2022 г. и март 2023 г. в сравнение със средното потребление на газ за същия период през предходните пет години — това е малко под целта за намаляване с 15 %. Словения би могла да увеличи усилията за временно намаляване на търсенето на газ до 31 март 2024 г. в съответствие с Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета (18). |
| --- | --- |

(31)

Преди Русия да нахлуе в Украйна Словения всъщност разчиташе на Русия като единствен доставчик на природен газ за страната. От началото на 2023 г. обаче Словения успя да осигури около една трета от доставките си на природен газ чрез внос от Алжир. Газът все още играе важна роля в енергийния микс на Словения (12 %) и е основен енергиен източник за промишлеността, като същевременно осигурява гъвкавост в енергийния сектор. Поради това декарбонизацията на промишлеността и енергийния сектор следва да бъде придвижена напред чрез ускорено внедряване на възобновяеми енергийни източници и мерки за енергийна ефективност. В своя национален план в областта на енергетиката и климата Словения определи цел от 27 % като принос към целта на Съюза за 2030 г. по отношение на енергията от възобновяеми източници. Това е значително под дела на възобновяемите енергийни източници от 37 % през 2030 г., изчислен в съответствие с приложение II към Регламент (ЕС) 2018/1999 на Европейския парламент и на Съвета (16). Словения постигна целта си за 2021 г. за дела на енергията от възобновяеми източници в брутното крайно потребление на енергия (25 %), като използва механизма на Съюза за трансгранично сътрудничество в съответствие с Директива (ЕС) 2018/2001 на Европейския парламент и на Съвета (17) (чрез статистически прехвърляния). Процедурите за издаване на разрешения за инсталации за производство на енергия от възобновяеми източници в голям мащаб продължават да бъдат пречка, до голяма степен поради сложните и продължителни екологични процедури, особено за вятърните инсталации, където процедурите могат да продължат до няколко години. Словения ще трябва да засили значително своята цел в областта на енергията от възобновяеми източници в актуализирания си национален план в областта на енергетиката и климата, за да отрази по-амбициозните цели на Съюза в областта на климата и енергетиката в пакета „Подготвени за цел 55“ и в плана REPowerEU. Потреблението на природен газ в Словения е намаляло с 14 % в периода между август 2022 г. и март 2023 г. в сравнение със средното потребление на газ за същия период през предходните пет години — това е малко под целта за намаляване с 15 %. Словения би могла да увеличи усилията за временно намаляване на търсенето на газ до 31 март 2024 г. в съответствие с Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета (18).

| (32) | Словенският план за възстановяване и устойчивост вече включва значителни реформи и инвестиции, насочени към: i) увеличаване на дела на възобновяемите енергийни източници в брутното крайно потребление на енергия; ii) улесняване на достъпа до и интегрирането в електроенергийната мрежа на съоръжения за производство от възобновяеми енергийни източници; iii) подобряване на енергийната ефективност и саниране на обществени сгради; и iv) създаване на условия за разполагането на инфраструктура за алтернативни горива. При все че мерките в рамките на плана за възстановяване и устойчивост са важна стъпка в диверсификацията от изкопаемите горива, биха могли да се положат повече усилия за ускоряване на внедряването на възобновяеми енергийни източници във всички сектори. Това би могло да включва определяне на приоритетни области за инсталации за енергия от възобновяеми източници, по-нататъшно опростяване и съкращаване на процедурите за издаване на разрешения, усилване на мрежата и подобряване на цялостното управление на мрежата (за да се даде възможност за присъединяване на повече инсталации за енергия от възобновяеми източници, особено на ниски и средни напрежения). Допълнителното съсредоточаване върху транспорта и инфраструктурата с нулеви емисии би спомогнало още за намаляване на емисиите на парникови газове и зависимостта от изкопаеми горива. |
| --- | --- |

(32)

Словенският план за възстановяване и устойчивост вече включва значителни реформи и инвестиции, насочени към: i) увеличаване на дела на възобновяемите енергийни източници в брутното крайно потребление на енергия; ii) улесняване на достъпа до и интегрирането в електроенергийната мрежа на съоръжения за производство от възобновяеми енергийни източници; iii) подобряване на енергийната ефективност и саниране на обществени сгради; и iv) създаване на условия за разполагането на инфраструктура за алтернативни горива. При все че мерките в рамките на плана за възстановяване и устойчивост са важна стъпка в диверсификацията от изкопаемите горива, биха могли да се положат повече усилия за ускоряване на внедряването на възобновяеми енергийни източници във всички сектори. Това би могло да включва определяне на приоритетни области за инсталации за енергия от възобновяеми източници, по-нататъшно опростяване и съкращаване на процедурите за издаване на разрешения, усилване на мрежата и подобряване на цялостното управление на мрежата (за да се даде възможност за присъединяване на повече инсталации за енергия от възобновяеми източници, особено на ниски и средни напрежения). Допълнителното съсредоточаване върху транспорта и инфраструктурата с нулеви емисии би спомогнало още за намаляване на емисиите на парникови газове и зависимостта от изкопаеми горива.

| (33) | Недостигът на работна ръка и умения в сектори и професии, които са от ключово значение за екологичния преход, включително производството, внедряването и поддръжката на технологии с нулеви нетни емисии, създава пречки пред прехода към икономика с нулеви нетни емисии. Висококачествените системи за образование и обучение, които отговарят на променящите се нужди на пазара на труда, и целенасочените мерки за повишаване на квалификацията и за преквалификация са от ключово значение за намаляване на недостига на умения и насърчаване на приобщаването и пренасочването на работната сила. За да се отключи неоползотвореното предлагане на работна ръка, тези мерки трябва да бъдат достъпни, по-специално за физическите лица и в секторите и регионите, които са най-силно засегнати от екологичния преход. Укрепването на преподаването в областта на науката, технологиите, инженерството и математиката би могло да усили капацитета на образователната система за успешно осигуряване на учащите се на компетентности за екологичния и цифровия преход. През 2022 г. бе докладван недостиг на работна ръка в Словения в 66 професии, изискващи специфични умения или компетентности за екологичния преход. Процентът на свободните работни места се е увеличил в ключови сектори като строителството (от 3,5 % през 2015 г. на 7,0 % през 2022 г.) и производството (от 1,2 % през 2015 г. на 2,6 % през 2022 г.), като и двата сектора са над съответните средни равнища за Съюза от 4,0 % и 2,3 % през 2022 г. |
| --- | --- |

(33)

Недостигът на работна ръка и умения в сектори и професии, които са от ключово значение за екологичния преход, включително производството, внедряването и поддръжката на технологии с нулеви нетни емисии, създава пречки пред прехода към икономика с нулеви нетни емисии. Висококачествените системи за образование и обучение, които отговарят на променящите се нужди на пазара на труда, и целенасочените мерки за повишаване на квалификацията и за преквалификация са от ключово значение за намаляване на недостига на умения и насърчаване на приобщаването и пренасочването на работната сила. За да се отключи неоползотвореното предлагане на работна ръка, тези мерки трябва да бъдат достъпни, по-специално за физическите лица и в секторите и регионите, които са най-силно засегнати от екологичния преход. Укрепването на преподаването в областта на науката, технологиите, инженерството и математиката би могло да усили капацитета на образователната система за успешно осигуряване на учащите се на компетентности за екологичния и цифровия преход. През 2022 г. бе докладван недостиг на работна ръка в Словения в 66 професии, изискващи специфични умения или компетентности за екологичния преход. Процентът на свободните работни места се е увеличил в ключови сектори като строителството (от 3,5 % през 2015 г. на 7,0 % през 2022 г.) и производството (от 1,2 % през 2015 г. на 2,6 % през 2022 г.), като и двата сектора са над съответните средни равнища за Съюза от 4,0 % и 2,3 % през 2022 г.

| (34) | В светлината на оценката на Комисията Съветът разгледа програмата за стабилност за 2023 г., като становището му (19) е изразено в препоръка 1. |
| --- | --- |

(34)

В светлината на оценката на Комисията Съветът разгледа програмата за стабилност за 2023 г., като становището му (19) е изразено в препоръка 1.

| (35) | С оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките на държавите членки от еврозоната и колективния им принос за функционирането на Икономическия и паричен съюз, Съветът препоръча на държавите членки от еврозоната да предприемат действия, включително чрез своите планове за възстановяване и устойчивост, за: запазване на устойчивостта на обслужването на дълга и въздържане от широка подкрепа за съвкупното търсене през 2023 г., по-добро насочване на фискалните мерки, предприети за смекчаване на въздействието на високите цени на енергията, и обмисляне на подходящи начини за прекратяване на подкрепата при намаляване на натиска върху цените на енергията; ii) поддържане на високо равнище на публичните инвестиции и насърчаване на частните инвестиции в подкрепа на екологичния и цифровия преход; iii) подкрепа за промените в заплащането, които смекчават загубата на покупателна способност, като същевременно се ограничават вторичните ефекти върху инфлацията, допълнително подобряване на активните политики по заетостта и преодоляване на недостига на умения; iv) подобряване на бизнес средата и гарантиране, че енергийната подкрепа за дружествата е икономически ефективна, временна, насочена към жизнеспособни предприятия и запазва стимулите за екологичния преход; и v) запазване на макрофинансовата стабилност и наблюдение на рисковете, като същевременно продължава работата по завършването на банковия съюз. За Словения препоръки 1, 2 и 3 допринасят за изпълнението на първата, втората и третата препоръка, изложени в Препоръката от 2023 г. относно еврозоната, |
| --- | --- |

(35)

С оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките на държавите членки от еврозоната и колективния им принос за функционирането на Икономическия и паричен съюз, Съветът препоръча на държавите членки от еврозоната да предприемат действия, включително чрез своите планове за възстановяване и устойчивост, за: запазване на устойчивостта на обслужването на дълга и въздържане от широка подкрепа за съвкупното търсене през 2023 г., по-добро насочване на фискалните мерки, предприети за смекчаване на въздействието на високите цени на енергията, и обмисляне на подходящи начини за прекратяване на подкрепата при намаляване на натиска върху цените на енергията; ii) поддържане на високо равнище на публичните инвестиции и насърчаване на частните инвестиции в подкрепа на екологичния и цифровия преход; iii) подкрепа за промените в заплащането, които смекчават загубата на покупателна способност, като същевременно се ограничават вторичните ефекти върху инфлацията, допълнително подобряване на активните политики по заетостта и преодоляване на недостига на умения; iv) подобряване на бизнес средата и гарантиране, че енергийната подкрепа за дружествата е икономически ефективна, временна, насочена към жизнеспособни предприятия и запазва стимулите за екологичния преход; и v) запазване на макрофинансовата стабилност и наблюдение на рисковете, като същевременно продължава работата по завършването на банковия съюз. За Словения препоръки 1, 2 и 3 допринасят за изпълнението на първата, втората и третата препоръка, изложени в Препоръката от 2023 г. относно еврозоната,

ПРЕПОРЪЧВА на Словения да предприеме през 2023 и 2024 г. следните действия:

1.

Да осигури разумна фискална политика, по-специално като ограничи номиналното увеличение на финансираните на национално равнище нетни първични разходи през 2024 г. до не повече от 5,5 % (20).

Да запази финансираните на национално равнище публични инвестиции и да гарантира, че безвъзмездните средства по Механизма и другите фондове на Съюза се усвояват ефективно, по-специално с цел насърчаване на екологичния и цифровия преход.

За периода след 2024 г. — да продължи да следва средносрочна фискална стратегия за постепенна и устойчива консолидация, съчетана с инвестиции и реформи, водещи до по-висок устойчив растеж, с цел постигане на разумна средносрочна фискална позиция.

Да гарантира дългосрочната фискална устойчивост на системите за здравеопазване и дългосрочни грижи. Да пренасочи данъчните приходи към по-устойчиви източници, благоприятстващи в по-голяма степен растежа.

2.

Да осигури ефективна управленска структура и да подсили административния капацитет, за да се даде възможност за бързо и стабилно изпълнение на плана ѝ за възстановяване и устойчивост. Да завърши бързо главата за REPowerEU с цел своевременно започване на изпълнението ѝ. Да пристъпи към бързо изпълнение на програмите по линия на политиката на сближаване при тясно взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост.

3.

Да продължи с усилията за диверсифициране на вноса на газ и намаляване на цялостната зависимост от изкопаеми горива чрез ускоряване на внедряването на възобновяеми енергийни източници, по-специално чрез допълнително опростяване и съкращаване на процедурите за издаване на разрешения и усилване на електроенергийната мрежа, както и подобряване на нейното управление, включително чрез цифровизация. Да засили прилагането на мерки за енергийна ефективност, по-специално в строителния сектор, да насърчава електрификацията на транспортния сектор и да увеличи политическите усилия, насочени към предоставянето и придобиването на уменията и компетентностите, необходими за екологичния преход.

Съставено в Брюксел на 14 юли 2023 година.

За Съвета

Председател

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета от 12 февруари 2021 г. за създаване на Механизъм за възстановяване и устойчивост (ОВ L 57, 18.2.2021 г., стр. 17).

2

(3)  Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25).

3

(4)  Препоръка на Съвета от 16 май 2023 г. относно икономическата политика на еврозоната (ОВ C 180, 23.5.2023 г., стр. 1).

4

(5)  Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета от 27 февруари 2023 г. за изменение на Регламент (ЕС) 2021/241 във връзка с главите за REPowerEU в плановете за възстановяване и устойчивост и за изменение на регламенти (ЕС) No 1303/2013, (ЕС) 2021/1060 и (ЕС) 2021/1755 и Директива 2003/87/ЕО (ОВ L 63, 28.2.2023 г., стр. 1).

5

(6)  ST 10612/2021 INIT; ST 10612/2021 ADD 1.

6

(7)  Препоръка на Съвета от 18 юни 2021 г., съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност за 2021 г. на Словения (ОВ C 304, 29.7.2021 г., стр. 116).

7

(8)  Фискалната позиция се измерва с промяната в първичните разходи (без дискреционните мерки по отношение на приходите), като се изключват временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, но се включват разходите, финансирани с безвъзмездна подкрепа (безвъзмездни средства) по Механизма и с други фондове на Съюза — спрямо средносрочния потенциален растеж. За повече подробности вж. каре 1 във фискалните статистически таблици.

8

(9)  Другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, имаха експанзионистичен принос от 0,2 процентни пункта от БВП.

9

(10)  Тази стойност представлява равнището на годишните бюджетни разходи за тези мерки, включително текущите приходи и разходи, както и когато е уместно — мерките за капиталови разходи.

10

(11)  Препоръка на Съвета от 12 юли 2022 г. относно националната програма за реформи на Словения за 2022 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Словения за 2022 г. (ОВ C 334, 1.9.2022 г., стр. 197).

11

(12)  Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. средносрочният (среден за 10 години) потенциален растеж на производството на Словения, който се използва за измерване на фискалната позиция, се оценява на 10,1 % в номинално изражение.

12

(13)  Очаква се другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, да имат неутрален принос от 0,0 процентни пункта от БВП.

13

(14)  Член 5 от Регламент (ЕО) No 1466/97 също така изисква корекция от над 0,5 % от БВП за държавите членки с държавен дълг, надвишаващ 60 % от БВП, или с по-ясно изразени рискове за устойчивостта на обслужването на дълга.

14

(15)  Нетните първични разходи се определят като разходите, финансирани на национално равнище, след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите и като се изключат разходите за лихви и разходите за циклична безработица.

15

(16)  Регламент (ЕС) 2018/1999 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2018 г. относно управлението на Енергийния съюз и на действията в областта на климата, за изменение на регламенти (ЕО) No 663/2009 и (ЕО) No 715/2009 на Европейския парламент и на Съвета, директиви 94/22/ЕО, 98/70/ЕО, 2009/31/ЕО, 2009/73/ЕО, 2010/31/ЕС, 2012/27/ЕС и 2013/30/ЕС на Европейския парламент и на Съвета, директиви 2009/119/ЕО и (ЕС) 2015/652 на Съвета и за отмяна на Регламент (ЕС) No 525/2013 на Европейския парламент и на Съвета (ОВ L 328, 21.12.2018 г., стр. 1).

16

(17)  Директива (ЕС) 2018/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2018 г. за насърчаване използването на енергия от възобновяеми източници (ОВ L 328, 21.12.2018 г., стр. 82).

17

(18)  Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета от 5 август 2022 г. относно координирани мерки за намаляване на търсенето на газ (ОВ L 206, 8.8.2022 г., стр. 1).

18

(19)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

19

(20)  Което се очаква да съответства на годишно подобрение на структурното бюджетно салдо от поне 0,5 % от БВП за 2024 г., както е посочено в съображение 23.

20

---

| 1.9.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 312/233 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 312/233

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 14 юли 2023 година

относно националната програма за реформи на Словакия за 2023 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Словакия за 2023 г.

(2023/C 312/25)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,

като взе предвид Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета (3), с който бе създаден Механизмът за възстановяване и устойчивост („Механизмът“), влезе в сила на 19 февруари 2021 г. По Механизма се предоставя финансова подкрепа на държавите членки за осъществяването на реформи и инвестиции, водещи до фискален стимул, финансиран от Съюза. В съответствие с приоритетите на европейския семестър Механизмът допринася за икономическото и приобщаващото възстановяване и за осъществяването на устойчиви и стимулиращи растежа реформи и инвестиции, по-специално реформи и инвестиции за насърчаване на екологичния и цифровия преход и за укрепване на устойчивостта на икономиките на държавите членки. Механизмът също така спомага за укрепването на публичните финанси и стимулира растежа и създаването на работни места в средносрочен и дългосрочен план, подобрява териториалното сближаване в рамките на Съюза и подкрепя непрекъснатото прилагане на Европейския стълб на социалните права. Максималното финансово участие за държава членка в рамките на Механизма беше актуализирано на 30 юни 2022 г. в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕС) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета (3), с който бе създаден Механизмът за възстановяване и устойчивост („Механизмът“), влезе в сила на 19 февруари 2021 г. По Механизма се предоставя финансова подкрепа на държавите членки за осъществяването на реформи и инвестиции, водещи до фискален стимул, финансиран от Съюза. В съответствие с приоритетите на европейския семестър Механизмът допринася за икономическото и приобщаващото възстановяване и за осъществяването на устойчиви и стимулиращи растежа реформи и инвестиции, по-специално реформи и инвестиции за насърчаване на екологичния и цифровия преход и за укрепване на устойчивостта на икономиките на държавите членки. Механизмът също така спомага за укрепването на публичните финанси и стимулира растежа и създаването на работни места в средносрочен и дългосрочен план, подобрява териториалното сближаване в рамките на Съюза и подкрепя непрекъснатото прилагане на Европейския стълб на социалните права. Максималното финансово участие за държава членка в рамките на Механизма беше актуализирано на 30 юни 2022 г. в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕС) 2021/241.

| (2) | На 22 ноември 2022 г. Комисията прие годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2023 г. На 23 март 2023 г. Европейският съвет одобри приоритетите на годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., които са съсредоточени около четирите измерения на конкурентоспособната устойчивост. На 22 ноември 2022 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие и доклада за механизма за предупреждение за 2023 г., в който посочи Словакия като една от държавите членки, които може да бъдат засегнати или за които може да съществува риск да бъдат засегнати от дисбаланси, и за които ще е необходим задълбочен преглед. На същата дата Комисията прие и становище относно проекта на бюджетен план за 2023 г. на Словакия. Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната и предложение за съвместния доклад за заетостта за 2023 г., в който се анализира прилагането на насоките за заетостта и принципите на Европейския стълб на социалните права. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната (4) („Препоръка от 2023 г. относно еврозоната“) на 16 май 2023 г. и съвместния доклад за заетостта на 13 март 2023 г. |
| --- | --- |

(2)

На 22 ноември 2022 г. Комисията прие годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2023 г. На 23 март 2023 г. Европейският съвет одобри приоритетите на годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., които са съсредоточени около четирите измерения на конкурентоспособната устойчивост. На 22 ноември 2022 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие и доклада за механизма за предупреждение за 2023 г., в който посочи Словакия като една от държавите членки, които може да бъдат засегнати или за които може да съществува риск да бъдат засегнати от дисбаланси, и за които ще е необходим задълбочен преглед. На същата дата Комисията прие и становище относно проекта на бюджетен план за 2023 г. на Словакия. Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната и предложение за съвместния доклад за заетостта за 2023 г., в който се анализира прилагането на насоките за заетостта и принципите на Европейския стълб на социалните права. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната (4) („Препоръка от 2023 г. относно еврозоната“) на 16 май 2023 г. и съвместния доклад за заетостта на 13 март 2023 г.

| (3) | Въпреки че икономиките на Съюза показват забележителна устойчивост, геополитическият контекст продължава да оказва отрицателно въздействие. Като застава твърдо зад Украйна, Съюзът насочва своята програма за икономическа и социална политика към намаляване на отрицателното въздействие от енергийните сътресения върху уязвимите домакинства и предприятия в краткосрочен план и към запазване на усилията за осъществяване на екологичния и цифровия преход, подкрепа за устойчив и приобщаващ растеж, запазване на макроикономическата стабилност и повишаване на устойчивостта в средносрочен план. Той също така поставя особен акцент върху повишаването на конкурентоспособността и производителността на Съюза. |
| --- | --- |

(3)

Въпреки че икономиките на Съюза показват забележителна устойчивост, геополитическият контекст продължава да оказва отрицателно въздействие. Като застава твърдо зад Украйна, Съюзът насочва своята програма за икономическа и социална политика към намаляване на отрицателното въздействие от енергийните сътресения върху уязвимите домакинства и предприятия в краткосрочен план и към запазване на усилията за осъществяване на екологичния и цифровия преход, подкрепа за устойчив и приобщаващ растеж, запазване на макроикономическата стабилност и повишаване на устойчивостта в средносрочен план. Той също така поставя особен акцент върху повишаването на конкурентоспособността и производителността на Съюза.

| (4) | На 1 февруари 2023 г. Комисията публикува съобщение, озаглавено „Промишлен план на Зеления пакт за ерата на нулеви нетни емисии“ („промишлен план на Зеления пакт“). Целта на промишления план на Зеления пакт е засилване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии и подпомагане на бързия преход към неутралност по отношение на климата. Планът допълва текущите усилия в рамките на Европейския зелен пакт и REPowerEU. Той има за цел и да се осигури по-благоприятна среда за увеличаване на производствения капацитет на Съюза за технологиите и продуктите с нулеви нетни емисии, необходими за постигане на амбициозните цели на Съюза в областта на климата, и да се гарантира достъп до съответните суровини от критично значение, включително чрез диверсифициране на източниците, правилно използване на геоложките ресурси в държавите членки и максимално увеличаване на рециклирането на суровини. Промишленият план на Зеления пакт се основава на четири стълба: предвидима и опростена регулаторна среда, по-бърз достъп до финансиране, повишаване на уменията и отворена търговия за устойчиви вериги на доставки. На 16 март 2023 г. Комисията публикува ново съобщение, озаглавено „Дългосрочна конкурентоспособност на ЕС: перспективи след 2030 г.“, структурирано около девет взаимно подсилващи се движещи сили с цел да се работи за стимулираща растежа регулаторна рамка. В него се определят приоритети на политиката, насочени към активно осигуряване на структурни подобрения, добре насочени инвестиции и регулаторни мерки за дългосрочната конкурентоспособност на Съюза и неговите държави членки. Препоръките по-долу спомагат за изпълнението на тези приоритети. |
| --- | --- |

(4)

На 1 февруари 2023 г. Комисията публикува съобщение, озаглавено „Промишлен план на Зеления пакт за ерата на нулеви нетни емисии“ („промишлен план на Зеления пакт“). Целта на промишления план на Зеления пакт е засилване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии и подпомагане на бързия преход към неутралност по отношение на климата. Планът допълва текущите усилия в рамките на Европейския зелен пакт и REPowerEU. Той има за цел и да се осигури по-благоприятна среда за увеличаване на производствения капацитет на Съюза за технологиите и продуктите с нулеви нетни емисии, необходими за постигане на амбициозните цели на Съюза в областта на климата, и да се гарантира достъп до съответните суровини от критично значение, включително чрез диверсифициране на източниците, правилно използване на геоложките ресурси в държавите членки и максимално увеличаване на рециклирането на суровини. Промишленият план на Зеления пакт се основава на четири стълба: предвидима и опростена регулаторна среда, по-бърз достъп до финансиране, повишаване на уменията и отворена търговия за устойчиви вериги на доставки. На 16 март 2023 г. Комисията публикува ново съобщение, озаглавено „Дългосрочна конкурентоспособност на ЕС: перспективи след 2030 г.“, структурирано около девет взаимно подсилващи се движещи сили с цел да се работи за стимулираща растежа регулаторна рамка. В него се определят приоритети на политиката, насочени към активно осигуряване на структурни подобрения, добре насочени инвестиции и регулаторни мерки за дългосрочната конкурентоспособност на Съюза и неговите държави членки. Препоръките по-долу спомагат за изпълнението на тези приоритети.

| (5) | През 2023 г. европейският семестър за координация на икономическите политики продължава да се развива в съответствие с прилагането на Механизма. Пълното изпълнение на плановете за възстановяване и устойчивост продължава да е от съществено значение за изпълнението на приоритетите на политиката в рамките на европейския семестър, тъй като плановете обхващат всички или значителна част от съответните специфични за всяка държава препоръки, отправени през последните години. Специфичните за всяка държава препоръки за 2019 г., 2020 г. и 2022 г. продължават да бъдат еднакво актуални за плановете за възстановяване и устойчивост, преразгледани, актуализирани или изменени в съответствие с членове 14, 18 и 21 от Регламент (ЕС) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

През 2023 г. европейският семестър за координация на икономическите политики продължава да се развива в съответствие с прилагането на Механизма. Пълното изпълнение на плановете за възстановяване и устойчивост продължава да е от съществено значение за изпълнението на приоритетите на политиката в рамките на европейския семестър, тъй като плановете обхващат всички или значителна част от съответните специфични за всяка държава препоръки, отправени през последните години. Специфичните за всяка държава препоръки за 2019 г., 2020 г. и 2022 г. продължават да бъдат еднакво актуални за плановете за възстановяване и устойчивост, преразгледани, актуализирани или изменени в съответствие с членове 14, 18 и 21 от Регламент (ЕС) 2021/241.

| (6) | Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета (5) („Регламентът REPowerEU“), приет на 27 февруари 2023 г., има за цел бързото премахване на зависимостта на Съюза от вноса на руски изкопаеми горива. Това ще допринесе за енергийната сигурност и диверсификацията на енергийните доставки на Съюза, като същевременно ще увеличи използването на възобновяеми енергийни източници, капацитета за съхранение на енергия и енергийната ефективност. Регламентът REPowerEU дава възможност на държавите членки да добавят нова глава за REPowerEU към своите национални планове за възстановяване и устойчивост, за да финансират ключови реформи и инвестиции, които ще спомогнат за постигането на целите на REPowerEU. Тези реформи и инвестиции също така ще спомогнат за повишаване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии, както е посочено в промишления план на Зеления пакт, и за изпълнение на свързаните с енергетиката специфични за всяка държава препоръки, отправени към държавите членки през 2022 г. и когато е приложимо, през 2023 г. С Регламента REPowerEU се въвежда нова категория безвъзмездна финансова подкрепа, която се предоставя на държавите членки за финансиране на нови свързани с енергетиката реформи и инвестиции в рамките на техните планове за възстановяване и устойчивост. |
| --- | --- |

(6)

Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета (5) („Регламентът REPowerEU“), приет на 27 февруари 2023 г., има за цел бързото премахване на зависимостта на Съюза от вноса на руски изкопаеми горива. Това ще допринесе за енергийната сигурност и диверсификацията на енергийните доставки на Съюза, като същевременно ще увеличи използването на възобновяеми енергийни източници, капацитета за съхранение на енергия и енергийната ефективност. Регламентът REPowerEU дава възможност на държавите членки да добавят нова глава за REPowerEU към своите национални планове за възстановяване и устойчивост, за да финансират ключови реформи и инвестиции, които ще спомогнат за постигането на целите на REPowerEU. Тези реформи и инвестиции също така ще спомогнат за повишаване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии, както е посочено в промишления план на Зеления пакт, и за изпълнение на свързаните с енергетиката специфични за всяка държава препоръки, отправени към държавите членки през 2022 г. и когато е приложимо, през 2023 г. С Регламента REPowerEU се въвежда нова категория безвъзмездна финансова подкрепа, която се предоставя на държавите членки за финансиране на нови свързани с енергетиката реформи и инвестиции в рамките на техните планове за възстановяване и устойчивост.

| (7) | На 8 март 2023 г. Комисията прие съобщение, в което се предоставят насоки за фискалната политика за 2024 г. („съобщението от 8 март 2023 г.“). То има за цел да подпомогне изготвянето на програмите за стабилност и конвергенция на държавите членки и по този начин да се засили координацията на политиките. Комисията припомни, че общата клауза за дерогация от Пакта за стабилност и растеж ще бъде дезактивирана в края на 2023 г. Тя призова за фискални политики през периода 2023—2024 г., които осигуряват средносрочна устойчивост на обслужването на дълга и повишават потенциалния растеж по устойчив начин, и прикани държавите членки да определят в своите програми за стабилност и конвергенция за 2023 г. начина, по който фискалните им планове ще осигурят спазването на референтната стойност по Договора от 3 % от брутния вътрешен продукт (БВП), както и реалистичното и непрекъснато намаляване на дълга или запазването на благоразумно равнище на дълга в средносрочен план. Комисията прикани държавите членки също така постепенно да премахнат националните фискални мерки, въведени за защита на домакинствата и предприятията от енергийния ценови шок, като се започне с тези с най-слаба насоченост. Тя посочи, че ако мерките за подкрепа трябва да бъдат удължени поради подновен натиск върху цените на енергията, държавите членки следва да насочат по-добре тези мерки към уязвимите домакинства и предприятия. Комисията заяви, че фискалните препоръки ще бъдат количествено определени и диференцирани. Освен това, както се предлага в съобщението на Комисията от 9 ноември 2022 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС, фискалните препоръки ще бъдат формулирани въз основа на нетните първични разходи. Комисията препоръча всички държави членки да продължат да защитават инвестициите, финансирани на национално равнище, и да гарантират ефективното използване на средствата по линия на Механизма и други фондове на Съюза, по-специално с оглед на екологичния и цифровия преход и целите по отношение на устойчивостта. Комисията посочи, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. в съответствие с действащите правни разпоредби. |
| --- | --- |

(7)

На 8 март 2023 г. Комисията прие съобщение, в което се предоставят насоки за фискалната политика за 2024 г. („съобщението от 8 март 2023 г.“). То има за цел да подпомогне изготвянето на програмите за стабилност и конвергенция на държавите членки и по този начин да се засили координацията на политиките. Комисията припомни, че общата клауза за дерогация от Пакта за стабилност и растеж ще бъде дезактивирана в края на 2023 г. Тя призова за фискални политики през периода 2023—2024 г., които осигуряват средносрочна устойчивост на обслужването на дълга и повишават потенциалния растеж по устойчив начин, и прикани държавите членки да определят в своите програми за стабилност и конвергенция за 2023 г. начина, по който фискалните им планове ще осигурят спазването на референтната стойност по Договора от 3 % от брутния вътрешен продукт (БВП), както и реалистичното и непрекъснато намаляване на дълга или запазването на благоразумно равнище на дълга в средносрочен план. Комисията прикани държавите членки също така постепенно да премахнат националните фискални мерки, въведени за защита на домакинствата и предприятията от енергийния ценови шок, като се започне с тези с най-слаба насоченост. Тя посочи, че ако мерките за подкрепа трябва да бъдат удължени поради подновен натиск върху цените на енергията, държавите членки следва да насочат по-добре тези мерки към уязвимите домакинства и предприятия. Комисията заяви, че фискалните препоръки ще бъдат количествено определени и диференцирани. Освен това, както се предлага в съобщението на Комисията от 9 ноември 2022 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС, фискалните препоръки ще бъдат формулирани въз основа на нетните първични разходи. Комисията препоръча всички държави членки да продължат да защитават инвестициите, финансирани на национално равнище, и да гарантират ефективното използване на средствата по линия на Механизма и други фондове на Съюза, по-специално с оглед на екологичния и цифровия преход и целите по отношение на устойчивостта. Комисията посочи, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. в съответствие с действащите правни разпоредби.

| (8) | На 26 април 2023 г. Комисията представи законодателни предложения за извършване на цялостна реформа на правилата на Съюза за икономическо управление. Основната цел на предложенията е да се засили устойчивостта на обслужването на публичния дълг и да се насърчи устойчивият и приобщаващ растеж във всички държави членки чрез реформи и инвестиции. Предложенията на Комисията са насочени към подобряване на националната ангажираност, опростяване на рамката и преминаване към по-голям средносрочен фокус в съчетание с ефективно и по-последователно правоприлагане. Съгласно заключенията на Съвета относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС, приети на 14 март 2023 г., целта е законодателната работа да приключи през 2023 г. |
| --- | --- |

(8)

На 26 април 2023 г. Комисията представи законодателни предложения за извършване на цялостна реформа на правилата на Съюза за икономическо управление. Основната цел на предложенията е да се засили устойчивостта на обслужването на публичния дълг и да се насърчи устойчивият и приобщаващ растеж във всички държави членки чрез реформи и инвестиции. Предложенията на Комисията са насочени към подобряване на националната ангажираност, опростяване на рамката и преминаване към по-голям средносрочен фокус в съчетание с ефективно и по-последователно правоприлагане. Съгласно заключенията на Съвета относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС, приети на 14 март 2023 г., целта е законодателната работа да приключи през 2023 г.

| (9) | На 29 април 2021 г. Словакия представи на Комисията своя национален план за възстановяване и устойчивост в съответствие с член 18, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2021/241. Съгласно член 19 от Регламент (ЕС) 2021/241 Комисията оцени целесъобразността, ефективността, ефикасността и съгласуваността на плана за възстановяване и устойчивост в съответствие с насоките за оценка, съдържащи се в приложение V към посочения регламент. На 13 юли 2021 г. Съветът прие своето решение за изпълнение за одобряване на оценката на плана за възстановяване и устойчивост на Словакия (6). Отпускането на траншовете зависи от приемането на решение на Комисията в съответствие с член 24, параграф 5 от Регламент (ЕС) 2021/241, в което се посочва, че Словакия е изпълнила задоволително съответните ключови етапи и цели, определени в решението за изпълнение на Съвета. Задоволителното изпълнение предполага, че постигането на предходните ключови етапи и цели е запазено. На 26 април 2023 г. Словакия представи на Комисията изменен национален план за възстановяване и устойчивост, включително глава за REPowerEU, в съответствие с член 21в от Регламент (ЕС) 2021/241. В изменения план за възстановяване и устойчивост се взема предвид също така актуализираното максимално финансово участие в съответствие с член 18, параграф 2 от Регламент (ЕС) 2021/241 и е включено обосновано искане до Комисията за изменение на Решението за изпълнение на Съвета от 13 юли 2021 г. в съответствие с член 21, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2021/241, тъй като Словакия счита, че планът за възстановяване и устойчивост частично вече не може да бъде постигнат поради обективни обстоятелства. |
| --- | --- |

(9)

На 29 април 2021 г. Словакия представи на Комисията своя национален план за възстановяване и устойчивост в съответствие с член 18, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2021/241. Съгласно член 19 от Регламент (ЕС) 2021/241 Комисията оцени целесъобразността, ефективността, ефикасността и съгласуваността на плана за възстановяване и устойчивост в съответствие с насоките за оценка, съдържащи се в приложение V към посочения регламент. На 13 юли 2021 г. Съветът прие своето решение за изпълнение за одобряване на оценката на плана за възстановяване и устойчивост на Словакия (6). Отпускането на траншовете зависи от приемането на решение на Комисията в съответствие с член 24, параграф 5 от Регламент (ЕС) 2021/241, в което се посочва, че Словакия е изпълнила задоволително съответните ключови етапи и цели, определени в решението за изпълнение на Съвета. Задоволителното изпълнение предполага, че постигането на предходните ключови етапи и цели е запазено. На 26 април 2023 г. Словакия представи на Комисията изменен национален план за възстановяване и устойчивост, включително глава за REPowerEU, в съответствие с член 21в от Регламент (ЕС) 2021/241. В изменения план за възстановяване и устойчивост се взема предвид също така актуализираното максимално финансово участие в съответствие с член 18, параграф 2 от Регламент (ЕС) 2021/241 и е включено обосновано искане до Комисията за изменение на Решението за изпълнение на Съвета от 13 юли 2021 г. в съответствие с член 21, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2021/241, тъй като Словакия счита, че планът за възстановяване и устойчивост частично вече не може да бъде постигнат поради обективни обстоятелства.

| (10) | В съответствие с член 4 от Регламент (ЕО) No 1466/97 на 27 април 2023 г. Словакия представи националната си програма за реформи за 2023 г. и своята програма за стабилност за 2023 г. Двете програми бяха оценени заедно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В съответствие с член 27 от Регламент (ЕС) 2021/241 националната програма за реформи за 2023 г. отразява също шестмесечното докладване на Словакия относно напредъка, постигнат при изпълнението на нейния план за възстановяване и устойчивост. |
| --- | --- |

(10)

В съответствие с член 4 от Регламент (ЕО) No 1466/97 на 27 април 2023 г. Словакия представи националната си програма за реформи за 2023 г. и своята програма за стабилност за 2023 г. Двете програми бяха оценени заедно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В съответствие с член 27 от Регламент (ЕС) 2021/241 националната програма за реформи за 2023 г. отразява също шестмесечното докладване на Словакия относно напредъка, постигнат при изпълнението на нейния план за възстановяване и устойчивост.

| (11) | На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклада за Словакия за 2023 г. В него беше оценен напредъкът на Словакия в изпълнението на съответните специфични за държавата препоръки, приети от Съвета в периода 2019—2022 г., и беше направен преглед на изпълнението от страна на Словакия на плана за възстановяване и устойчивост. Въз основа на този анализ в доклада за държавата бяха посочени пропуски по отношение на предизвикателствата, които не са разгледани или са само частично разгледани в плана за възстановяване и устойчивост, както и по отношение на новите и нововъзникващите предизвикателства. В него бяха оценени също напредъкът на Словакия при прилагането на Европейския стълб на социалните права и постигането на водещите цели на Съюза в областта на заетостта, уменията и намаляването на бедността, както и напредъкът в постигането на целите на Обединените нации за устойчиво развитие. |
| --- | --- |

(11)

На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклада за Словакия за 2023 г. В него беше оценен напредъкът на Словакия в изпълнението на съответните специфични за държавата препоръки, приети от Съвета в периода 2019—2022 г., и беше направен преглед на изпълнението от страна на Словакия на плана за възстановяване и устойчивост. Въз основа на този анализ в доклада за държавата бяха посочени пропуски по отношение на предизвикателствата, които не са разгледани или са само частично разгледани в плана за възстановяване и устойчивост, както и по отношение на новите и нововъзникващите предизвикателства. В него бяха оценени също напредъкът на Словакия при прилагането на Европейския стълб на социалните права и постигането на водещите цели на Съюза в областта на заетостта, уменията и намаляването на бедността, както и напредъкът в постигането на целите на Обединените нации за устойчиво развитие.

| (12) | Комисията извърши задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 за Словакия и публикува резултатите от него на 24 май 2023 г. Тя стигна до заключението, че в Словакия не са налице макроикономически дисбаланси. По-специално уязвимостта, свързана с конкурентоспособността, жилищното настаняване, задлъжнялостта на домакинствата и външния баланс, се увеличава, но като цяло изглежда овладяна в близко бъдеще и се очаква да намалее с нормализирането на икономическите условия. Икономиката беше силно засегната от шока в цените на енергията, като инфлацията нарасна бързо. Основната инфлация и ръстът на разходите за труд за единица продукция са доста над средните за еврозоната. Въпреки че се очаква те да се нормализират, съществува риск отслабването на натиска върху разходната конкурентоспособност да отнеме време и силното вътрешно търсене да продължи да влияе върху външните сметки. Текущата сметка се влоши значително през 2022 г. поради по-високите цени на вноса на енергия, както и поради значителния спад в нетния износ на неенергийни стоки. Очаква се дефицитът по текущата сметка да се подобри леко, но да остане голям през 2023 г. и 2024 г. въпреки спада на цените на енергията. Въпреки това външните рискове за устойчивостта се оценяват като ограничени в краткосрочен план. Очаква се бюджетният дефицит да бъде значителен през тази и следващата година и да бъде коригиран от 2024 г. нататък. Цените на жилищата изглеждат леко надценени след няколко години на значителен растеж. Това беше съпроводено от голямо търсене на заеми, което понастоящем намалява, и от силно нарастване на задлъжнялостта на домакинствата, като тези фактори като цяло представляват известен риск за финансовата стабилност. Банковият сектор обаче остава добре капитализиран, високо печеливш и отчита ниски необслужвани кредити. Необходими са непрекъснати усилия за преодоляване на икономическата уязвимост на Словакия. По-специално, прекомерното търсене следва да бъде овладяно, за да се подпомогне коригирането на дефицита по текущата сметка и основния инфлационен диференциал спрямо останалата част от еврозоната. Това може да бъде постигнато чрез осигуряване на адекватна фискална консолидация и мерки за справяне със задлъжнялостта на домакинствата, като същевременно се запази достъпността на жилищата чрез данъчно облагане на недвижимото имущество и мерки в подкрепа на предлагането на жилища. |
| --- | --- |

(12)

Комисията извърши задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 за Словакия и публикува резултатите от него на 24 май 2023 г. Тя стигна до заключението, че в Словакия не са налице макроикономически дисбаланси. По-специално уязвимостта, свързана с конкурентоспособността, жилищното настаняване, задлъжнялостта на домакинствата и външния баланс, се увеличава, но като цяло изглежда овладяна в близко бъдеще и се очаква да намалее с нормализирането на икономическите условия. Икономиката беше силно засегната от шока в цените на енергията, като инфлацията нарасна бързо. Основната инфлация и ръстът на разходите за труд за единица продукция са доста над средните за еврозоната. Въпреки че се очаква те да се нормализират, съществува риск отслабването на натиска върху разходната конкурентоспособност да отнеме време и силното вътрешно търсене да продължи да влияе върху външните сметки. Текущата сметка се влоши значително през 2022 г. поради по-високите цени на вноса на енергия, както и поради значителния спад в нетния износ на неенергийни стоки. Очаква се дефицитът по текущата сметка да се подобри леко, но да остане голям през 2023 г. и 2024 г. въпреки спада на цените на енергията. Въпреки това външните рискове за устойчивостта се оценяват като ограничени в краткосрочен план. Очаква се бюджетният дефицит да бъде значителен през тази и следващата година и да бъде коригиран от 2024 г. нататък. Цените на жилищата изглеждат леко надценени след няколко години на значителен растеж. Това беше съпроводено от голямо търсене на заеми, което понастоящем намалява, и от силно нарастване на задлъжнялостта на домакинствата, като тези фактори като цяло представляват известен риск за финансовата стабилност. Банковият сектор обаче остава добре капитализиран, високо печеливш и отчита ниски необслужвани кредити. Необходими са непрекъснати усилия за преодоляване на икономическата уязвимост на Словакия. По-специално, прекомерното търсене следва да бъде овладяно, за да се подпомогне коригирането на дефицита по текущата сметка и основния инфлационен диференциал спрямо останалата част от еврозоната. Това може да бъде постигнато чрез осигуряване на адекватна фискална консолидация и мерки за справяне със задлъжнялостта на домакинствата, като същевременно се запази достъпността на жилищата чрез данъчно облагане на недвижимото имущество и мерки в подкрепа на предлагането на жилища.

| (13) | В съответствие с данни, потвърдени от Евростат, дефицитът по консолидирания държавен бюджет на Словакия е намалял от 5,4 % от БВП през 2021 г. до 2,0 % през 2022 г., а консолидираният държавен дълг е намалял от 61,0 % от БВП в края на 2021 г. до 57,8 % в края на 2022 г. На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклад, изготвен в съответствие с член 126, параграф 3 от Договора. В този доклад се разглежда състоянието на бюджета на Словакия, тъй като нейният дефицит по консолидирания държавен бюджет се планира да надхвърли 3 % от БВП през 2023 г. В доклада се стига до заключението, че критерият за дефицита не е изпълнен. В съответствие със съобщението си от 8 март 2023 г. през пролетта на 2023 г. Комисията не предложи откриване на нови процедури при прекомерен дефицит. Впоследствие Комисията заяви, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. Словакия следва да вземе това предвид при изпълнението на бюджета си за 2023 г. и при изготвянето на своя проект на бюджетен план за 2024 г. |
| --- | --- |

(13)

В съответствие с данни, потвърдени от Евростат, дефицитът по консолидирания държавен бюджет на Словакия е намалял от 5,4 % от БВП през 2021 г. до 2,0 % през 2022 г., а консолидираният държавен дълг е намалял от 61,0 % от БВП в края на 2021 г. до 57,8 % в края на 2022 г. На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклад, изготвен в съответствие с член 126, параграф 3 от Договора. В този доклад се разглежда състоянието на бюджета на Словакия, тъй като нейният дефицит по консолидирания държавен бюджет се планира да надхвърли 3 % от БВП през 2023 г. В доклада се стига до заключението, че критерият за дефицита не е изпълнен. В съответствие със съобщението си от 8 март 2023 г. през пролетта на 2023 г. Комисията не предложи откриване на нови процедури при прекомерен дефицит. Впоследствие Комисията заяви, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. Словакия следва да вземе това предвид при изпълнението на бюджета си за 2023 г. и при изготвянето на своя проект на бюджетен план за 2024 г.

| (14) | Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно от мерките на фискалната политика, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. През 2022 г. такива мерки на фискалната политика, водещи до увеличаване на разходите, включваха обезщетения за домакинствата, изложени в най-голяма степен на висока инфлация, еднократно увеличение на детските надбавки, еднократно плащане на „14-а пенсия“, еднократна премия, изплащана на всички служители в публичния сектор, и ограничаване на цените на електроенергията и природния газ за нерегулираните дружества. Разходите за тези мерки бяха частично компенсирани от нови данъци върху неочакваните печалби на производителите и доставчиците на енергия, а именно солидарната вноска, предоставена в съответствие с Регламент (ЕС) 2022/1854 на Съвета (7). Комисията оценява нетните бюджетни разходи за тези мерки на 0,2 % от БВП през 2022 г. Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно и от бюджетните разходи за предоставянето на временна закрила на разселените лица от Украйна, които се оценяват на 0,1% от БВП през 2022 г. В същото време прогнозните разходи за временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, намаляха до 0,8% от БВП през 2022 г. спрямо 3,2% през 2021 г. |
| --- | --- |

(14)

Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно от мерките на фискалната политика, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. През 2022 г. такива мерки на фискалната политика, водещи до увеличаване на разходите, включваха обезщетения за домакинствата, изложени в най-голяма степен на висока инфлация, еднократно увеличение на детските надбавки, еднократно плащане на „14-а пенсия“, еднократна премия, изплащана на всички служители в публичния сектор, и ограничаване на цените на електроенергията и природния газ за нерегулираните дружества. Разходите за тези мерки бяха частично компенсирани от нови данъци върху неочакваните печалби на производителите и доставчиците на енергия, а именно солидарната вноска, предоставена в съответствие с Регламент (ЕС) 2022/1854 на Съвета (7). Комисията оценява нетните бюджетни разходи за тези мерки на 0,2 % от БВП през 2022 г. Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно и от бюджетните разходи за предоставянето на временна закрила на разселените лица от Украйна, които се оценяват на 0,1% от БВП през 2022 г. В същото време прогнозните разходи за временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, намаляха до 0,8% от БВП през 2022 г. спрямо 3,2% през 2021 г.

| (15) | На 18 юни 2021 г. Съветът препоръча през 2022 г. Словакия (8) да поддържа подкрепяща фискална позиция, включително от импулса, осигурен от Механизма за възстановяване и устойчивост, и да запази инвестициите, финансирани на национално равнище. |
| --- | --- |

(15)

На 18 юни 2021 г. Съветът препоръча през 2022 г. Словакия (8) да поддържа подкрепяща фискална позиция, включително от импулса, осигурен от Механизма за възстановяване и устойчивост, и да запази инвестициите, финансирани на национално равнище.

| (16) | Според оценките на Комисията фискалната позиция (9) през 2022 г. е била рестриктивна — с равнище от 1,3 % от БВП, което е подходящо в условията на висока инфлация. В съответствие с препоръката на Съвета Словакия продължи да подпомага възстановяването с инвестиции, които ще бъдат финансирани от Механизма. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, възлизаха на 1,2 % от БВП през 2022 г. (1,3 % от БВП през 2021 г.). Намалението на разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на ЕС през 2022 г., се дължи на слабото усвояване на структурните фондове на Съюза и отлагането на реализираните разходи от безвъзмездните средства по Механизма. Инвестициите, финансирани на национално равнище, осигуриха експанзионистичен принос от 0,2 процентни пункта към фискалната позиция (10). Следователно Словакия е запазила инвестициите, финансирани на национално равнище, в съответствие с препоръката на Съвета. Същевременно ръстът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (без новите мерки по отношение на приходите) доведе до рестриктивен принос в размер на 1,3 процентни пункта към фискалната позиция. Следователно Словакия е държала в достатъчна степен под контрол нарастването на текущите разходи, финансирани на национално равнище. |
| --- | --- |

(16)

Според оценките на Комисията фискалната позиция (9) през 2022 г. е била рестриктивна — с равнище от 1,3 % от БВП, което е подходящо в условията на висока инфлация. В съответствие с препоръката на Съвета Словакия продължи да подпомага възстановяването с инвестиции, които ще бъдат финансирани от Механизма. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, възлизаха на 1,2 % от БВП през 2022 г. (1,3 % от БВП през 2021 г.). Намалението на разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на ЕС през 2022 г., се дължи на слабото усвояване на структурните фондове на Съюза и отлагането на реализираните разходи от безвъзмездните средства по Механизма. Инвестициите, финансирани на национално равнище, осигуриха експанзионистичен принос от 0,2 процентни пункта към фискалната позиция (10). Следователно Словакия е запазила инвестициите, финансирани на национално равнище, в съответствие с препоръката на Съвета. Същевременно ръстът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (без новите мерки по отношение на приходите) доведе до рестриктивен принос в размер на 1,3 процентни пункта към фискалната позиция. Следователно Словакия е държала в достатъчна степен под контрол нарастването на текущите разходи, финансирани на национално равнище.

| (17) | Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в програмата за стабилност за 2023 г. е в съответствие с прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. за 2023 г. и след това. Правителството предвижда реалният БВП да нарасне с 1,3 % през 2023 г. и с 1,8 % през 2024 г. За сравнение в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-висок растеж на реалния БВП от 1,7 % през 2023 г. и 2,1 % през 2024 г., главно поради по-бързото от очакваното възстановяване на износа, тъй като се очаква затрудненията във веригата на доставки да изчезнат и икономическите перспективи за основните дестинации за износ на Словакия да се подобрят. |
| --- | --- |

(17)

Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в програмата за стабилност за 2023 г. е в съответствие с прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. за 2023 г. и след това. Правителството предвижда реалният БВП да нарасне с 1,3 % през 2023 г. и с 1,8 % през 2024 г. За сравнение в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-висок растеж на реалния БВП от 1,7 % през 2023 г. и 2,1 % през 2024 г., главно поради по-бързото от очакваното възстановяване на износа, тъй като се очаква затрудненията във веригата на доставки да изчезнат и икономическите перспективи за основните дестинации за износ на Словакия да се подобрят.

| (18) | В своята програма за стабилност за 2023 г. правителството очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да се увеличи до 6,3 % от БВП през 2023 г. Увеличението през 2023 г. отразява главно мерките, приети за смекчаване на икономическото и социалното въздействие на увеличението на цените на енергията, както и други мерки, като увеличаването на данъчния бонус и детските надбавки и въвеждането на родителски бонус. Според програмата за стабилност за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да нарасне от 57,8 % в края на 2022 г. до 58,7 % в края на 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 6,1 % от БВП за 2023 г. Това съответства на дефицита, предвиден в програмата за стабилност за 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда подобно съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 58,3 % в края на 2023 г. |
| --- | --- |

(18)

В своята програма за стабилност за 2023 г. правителството очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да се увеличи до 6,3 % от БВП през 2023 г. Увеличението през 2023 г. отразява главно мерките, приети за смекчаване на икономическото и социалното въздействие на увеличението на цените на енергията, както и други мерки, като увеличаването на данъчния бонус и детските надбавки и въвеждането на родителски бонус. Според програмата за стабилност за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да нарасне от 57,8 % в края на 2022 г. до 58,7 % в края на 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 6,1 % от БВП за 2023 г. Това съответства на дефицита, предвиден в програмата за стабилност за 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда подобно съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 58,3 % в края на 2023 г.

| (19) | Салдото по консолидирания държавен бюджет през 2023 г. се очаква да продължи да се влияе от фискалните мерки, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. Те се състоят от мерки, които бяха продължени от 2022 г., по-конкретно таван на цените на електроенергията и природния газ за нерегулирани дружества, както и нови мерки, като например таван на цените за доставка на електроенергия, газ и отопление за домакинствата и за регулираните (малки) дружества. Разходите за тези мерки се компенсират частично от данъците върху неочакваните печалби на доставчиците на енергия, а именно солидарната вноска, свързана с Регламент (ЕС) 2022/1854, специалния налог за строителното дружество за управление на водите и тавана на приходите за производителите на електроенергия с прекомерни печалби. Като се вземат предвид тези приходи, нетните бюджетни разходи за мерките за подкрепа в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. възлизат на 2,0 % от БВП през 2023 г. (11) Мерките през 2023 г. не изглеждат насочени към най-уязвимите домакинства или предприятия и не запазват изцяло ценовия сигнал за намаляване на търсенето на енергия и повишаване на енергийната ефективност. В резултат на това няма целенасочени мерки за подкрепа, които да бъдат взети предвид при оценката на спазването на Препоръка на Съвета от 12 юли 2022 г. (12) (в сравнение с 0,2 % от БВП през 2022 г.). Бюджетните разходи за временна закрила на разселените лица от Украйна се очаква да намалеят с 0,1 процентни пункта от БВП в сравнение с 2022 г. И накрая, салдото по консолидирания държавен бюджет за 2023 г. се очаква да се повлияе положително от постепенното премахване на временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, които са оценени на 0,8 % от БВП. |
| --- | --- |

(19)

Салдото по консолидирания държавен бюджет през 2023 г. се очаква да продължи да се влияе от фискалните мерки, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. Те се състоят от мерки, които бяха продължени от 2022 г., по-конкретно таван на цените на електроенергията и природния газ за нерегулирани дружества, както и нови мерки, като например таван на цените за доставка на електроенергия, газ и отопление за домакинствата и за регулираните (малки) дружества. Разходите за тези мерки се компенсират частично от данъците върху неочакваните печалби на доставчиците на енергия, а именно солидарната вноска, свързана с Регламент (ЕС) 2022/1854, специалния налог за строителното дружество за управление на водите и тавана на приходите за производителите на електроенергия с прекомерни печалби. Като се вземат предвид тези приходи, нетните бюджетни разходи за мерките за подкрепа в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. възлизат на 2,0 % от БВП през 2023 г. (11) Мерките през 2023 г. не изглеждат насочени към най-уязвимите домакинства или предприятия и не запазват изцяло ценовия сигнал за намаляване на търсенето на енергия и повишаване на енергийната ефективност. В резултат на това няма целенасочени мерки за подкрепа, които да бъдат взети предвид при оценката на спазването на Препоръка на Съвета от 12 юли 2022 г. (12) (в сравнение с 0,2 % от БВП през 2022 г.). Бюджетните разходи за временна закрила на разселените лица от Украйна се очаква да намалеят с 0,1 процентни пункта от БВП в сравнение с 2022 г. И накрая, салдото по консолидирания държавен бюджет за 2023 г. се очаква да се повлияе положително от постепенното премахване на временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, които са оценени на 0,8 % от БВП.

| (20) | В препоръката си от 12 юли 2022 г. Съветът препоръча Словакия да предприеме действия, за да гарантира, че през 2023 г. растежът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи е в съответствие с като цяло неутрална позиция на политиката (13), като се вземе предвид продължаващата временна и целенасочена подкрепа за най-уязвимите на покачването на цените на енергията домакинства и предприятия и за хората, бягащи от Украйна. В същото време Словакия следва да има готовност да адаптира текущите разходи към променящата се ситуация. На Словакия се препоръча също да увеличи публичните инвестиции за екологичния и цифровия преход, както и за енергийната сигурност, като се вземе предвид инициативата REPowerEU, включително чрез използване на Механизма и други фондове на Съюза. |
| --- | --- |

(20)

В препоръката си от 12 юли 2022 г. Съветът препоръча Словакия да предприеме действия, за да гарантира, че през 2023 г. растежът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи е в съответствие с като цяло неутрална позиция на политиката (13), като се вземе предвид продължаващата временна и целенасочена подкрепа за най-уязвимите на покачването на цените на енергията домакинства и предприятия и за хората, бягащи от Украйна. В същото време Словакия следва да има готовност да адаптира текущите разходи към променящата се ситуация. На Словакия се препоръча също да увеличи публичните инвестиции за екологичния и цифровия преход, както и за енергийната сигурност, като се вземе предвид инициативата REPowerEU, включително чрез използване на Механизма и други фондове на Съюза.

| (21) | През 2023 г. в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда фискалната позиция да бъде експанзионистична (-6,2 % от БВП), в контекста на висока инфлация. Това се предхожда от рестриктивна фискална позиция през 2022 г. (1,3 % от БВП). Увеличението на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) през 2023 г. се очаква да осигури експанзионистичен принос от 4,4 % от БВП към фискалната позиция. Това включва намалените разходи за целевите мерки за подкрепа на домакинствата и предприятията, които са най-уязвими по отношение на покачването на цените на енергията, с 0,2 % от БВП. Това включва и по-ниски разходи за предоставяне на временна закрила на разселените лица от Украйна (с 0,1 % от БВП). Следователно експанзионистичният принос на финансираните на национално равнище нетни първични текущи разходи не се дължи на целенасочената подкрепа за домакинствата и предприятията, които са най-уязвими по отношение на покачването на цените на енергията, и за хората, бягащи от Украйна. Експанзионистичният растеж на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) се дължи на нецеленасочени енергийни мерки, постоянно увеличение на заплатите за здравните специалисти и намаляване на ставките на данъка върху добавената стойност (ДДС) в сектора на храните и свободното време. В обобщение, прогнозираният растеж на финансираните на национално равнище първични текущи разходи не е в съответствие с препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, се очаква да възлязат на 2,8 % от БВП през 2023 г., докато финансираните на национално равнище инвестиции се очаква да осигурят експанзионистичен принос към фискалната позиция от 0,1 процентни пункта (14). Словакия планира да финансира допълнителни инвестиции чрез Механизма и други фондове на Съюза и предвижда да запази финансираните на национално равнище инвестиции (15). Тя планира да финансира публични инвестиции за екологичния и цифровия преход и за енергийна сигурност, като например Националната стратегия за научни изследвания, развойна дейност и иновации, с цел увеличаване на гъвкавостта и съкращаване на времето за закупуване на услуги и включване на по-широк кръг от доставчици, включително малки и средни предприятия. |
| --- | --- |

(21)

През 2023 г. в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда фискалната позиция да бъде експанзионистична (-6,2 % от БВП), в контекста на висока инфлация. Това се предхожда от рестриктивна фискална позиция през 2022 г. (1,3 % от БВП). Увеличението на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) през 2023 г. се очаква да осигури експанзионистичен принос от 4,4 % от БВП към фискалната позиция. Това включва намалените разходи за целевите мерки за подкрепа на домакинствата и предприятията, които са най-уязвими по отношение на покачването на цените на енергията, с 0,2 % от БВП. Това включва и по-ниски разходи за предоставяне на временна закрила на разселените лица от Украйна (с 0,1 % от БВП). Следователно експанзионистичният принос на финансираните на национално равнище нетни първични текущи разходи не се дължи на целенасочената подкрепа за домакинствата и предприятията, които са най-уязвими по отношение на покачването на цените на енергията, и за хората, бягащи от Украйна. Експанзионистичният растеж на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) се дължи на нецеленасочени енергийни мерки, постоянно увеличение на заплатите за здравните специалисти и намаляване на ставките на данъка върху добавената стойност (ДДС) в сектора на храните и свободното време. В обобщение, прогнозираният растеж на финансираните на национално равнище първични текущи разходи не е в съответствие с препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, се очаква да възлязат на 2,8 % от БВП през 2023 г., докато финансираните на национално равнище инвестиции се очаква да осигурят експанзионистичен принос към фискалната позиция от 0,1 процентни пункта (14). Словакия планира да финансира допълнителни инвестиции чрез Механизма и други фондове на Съюза и предвижда да запази финансираните на национално равнище инвестиции (15). Тя планира да финансира публични инвестиции за екологичния и цифровия преход и за енергийна сигурност, като например Националната стратегия за научни изследвания, развойна дейност и иновации, с цел увеличаване на гъвкавостта и съкращаване на времето за закупуване на услуги и включване на по-широк кръг от доставчици, включително малки и средни предприятия.

| (22) | Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее до 4,7 % от БВП през 2024 г. Спадът през 2024 г. отразява главно постепенното премахване на мерките за смекчаване на икономическото и социалното въздействие на увеличението на цените на енергията. Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да нарасне до 59,3 % в края на 2024 г. Въз основа на мерките на политиката, известни към крайната дата на изготвяне на прогнозата, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 4,8 % от БВП през 2024 г. Това съответства на дефицита, предвиден в програмата за стабилност за 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда подобно съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 58,7 % в края на 2024 г. |
| --- | --- |

(22)

Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее до 4,7 % от БВП през 2024 г. Спадът през 2024 г. отразява главно постепенното премахване на мерките за смекчаване на икономическото и социалното въздействие на увеличението на цените на енергията. Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да нарасне до 59,3 % в края на 2024 г. Въз основа на мерките на политиката, известни към крайната дата на изготвяне на прогнозата, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 4,8 % от БВП през 2024 г. Това съответства на дефицита, предвиден в програмата за стабилност за 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда подобно съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 58,7 % в края на 2024 г.

| (23) | В програмата за стабилност за 2023 г. се предвижда постепенно премахване на всички мерки за енергийна подкрепа през 2024 г. Комисията приема също така, че мерките за енергийна подкрепа ще бъдат премахнати изцяло през 2024 г. Това се базира на допускането, че няма да има нови увеличения на цените на енергията. |
| --- | --- |

(23)

В програмата за стабилност за 2023 г. се предвижда постепенно премахване на всички мерки за енергийна подкрепа през 2024 г. Комисията приема също така, че мерките за енергийна подкрепа ще бъдат премахнати изцяло през 2024 г. Това се базира на допускането, че няма да има нови увеличения на цените на енергията.

| (24) | В Регламент (ЕО) No 1466/97 се призовава за годишно подобрение на структурното бюджетно салдо в посока постигане на средносрочната бюджетна цел с 0,5 % от БВП като референтна стойност (16). Като се вземат предвид съображенията за фискална устойчивост и необходимостта от намаляване на дефицита до стойност под референтната стойност по Договора от 3 % от БВП, според Комисията би било целесъобразно подобрение на структурното салдо от поне 0,7 % от БВП за 2024 г. За да се гарантира такова подобрение, и в съответствие с методиката на Комисията, нарастването на финансираните на национално равнище нетни първични разходи (17) през 2024 г. следва да не надвишава 5,7 %, както е отразено в настоящата препоръка. Това ще допринесе и за намаляване на същинската инфлация, която е доста над средната за еврозоната, и която би могла да доведе до загуба на конкурентоспособност, ако продължи, и за укрепване на външната позиция. В същото време оставащите мерки за енергийна подкрепа (които понастоящем Комисията оценява на 2 % от БВП през 2023 г.) следва постепенно да бъдат премахнати, ако развитието на енергийния пазар позволява това и като се започне от най-слабо насочените мерки, а свързаните с това икономии следва да бъдат използвани за намаляване на бюджетния дефицит. Съгласно оценките на Комисията това ще доведе до растеж на нетните първични разходи под препоръчания максимален темп на растеж за 2024 г. Освен това според прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. ръстът на финансираните на национално равнище нетни първични текущи разходи през 2023 г. не е в съответствие с препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. Ако това се потвърди, ще бъде целесъобразно растежът на нетните първични разходи през 2024 г. да бъде по-малък. |
| --- | --- |

(24)

В Регламент (ЕО) No 1466/97 се призовава за годишно подобрение на структурното бюджетно салдо в посока постигане на средносрочната бюджетна цел с 0,5 % от БВП като референтна стойност (16). Като се вземат предвид съображенията за фискална устойчивост и необходимостта от намаляване на дефицита до стойност под референтната стойност по Договора от 3 % от БВП, според Комисията би било целесъобразно подобрение на структурното салдо от поне 0,7 % от БВП за 2024 г. За да се гарантира такова подобрение, и в съответствие с методиката на Комисията, нарастването на финансираните на национално равнище нетни първични разходи (17) през 2024 г. следва да не надвишава 5,7 %, както е отразено в настоящата препоръка. Това ще допринесе и за намаляване на същинската инфлация, която е доста над средната за еврозоната, и която би могла да доведе до загуба на конкурентоспособност, ако продължи, и за укрепване на външната позиция. В същото време оставащите мерки за енергийна подкрепа (които понастоящем Комисията оценява на 2 % от БВП през 2023 г.) следва постепенно да бъдат премахнати, ако развитието на енергийния пазар позволява това и като се започне от най-слабо насочените мерки, а свързаните с това икономии следва да бъдат използвани за намаляване на бюджетния дефицит. Съгласно оценките на Комисията това ще доведе до растеж на нетните първични разходи под препоръчания максимален темп на растеж за 2024 г. Освен това според прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. ръстът на финансираните на национално равнище нетни първични текущи разходи през 2023 г. не е в съответствие с препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. Ако това се потвърди, ще бъде целесъобразно растежът на нетните първични разходи през 2024 г. да бъде по-малък.

| (25) | Ако се допусне, че политиките остават непроменени, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда нетните първични разходи, финансирани на национално равнище, да нараснат с 2,5 % през 2024 г., което е под препоръчания темп на растеж. Предвидената в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. корекция е по-малка от икономиите от пълното премахване на мерките за енергийна подкрепа, което се дължи на постоянните мерки по отношение на разходите, като например по-високата компенсация на държавните служители, семейния пакет, включващ данъчен бонус и увеличени детски надбавки, както и въвеждането на родителски бонус в рамките на пенсионната реформа. |
| --- | --- |

(25)

Ако се допусне, че политиките остават непроменени, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда нетните първични разходи, финансирани на национално равнище, да нараснат с 2,5 % през 2024 г., което е под препоръчания темп на растеж. Предвидената в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. корекция е по-малка от икономиите от пълното премахване на мерките за енергийна подкрепа, което се дължи на постоянните мерки по отношение на разходите, като например по-високата компенсация на държавните служители, семейния пакет, включващ данъчен бонус и увеличени детски надбавки, както и въвеждането на родителски бонус в рамките на пенсионната реформа.

| (26) | Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква публичните инвестиции да намалеят от 5,1% от БВП през 2023 г. до 4,0% от БВП през 2024 г. Това отразява намаляването на инвестициите, финансирани от Съюза, а именно чрез структурните фондове. Програмата за стабилност за 2023 г. се позовава на реформи и инвестиции, които се очаква да допринесат за фискалната устойчивост и устойчивия и приобщаващ растеж. Те включват наскоро одобрена реформа за въвеждане на тавани на разходите и пенсионна реформа, които също са част от плана за възстановяване и устойчивост. |
| --- | --- |

(26)

Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква публичните инвестиции да намалеят от 5,1% от БВП през 2023 г. до 4,0% от БВП през 2024 г. Това отразява намаляването на инвестициите, финансирани от Съюза, а именно чрез структурните фондове. Програмата за стабилност за 2023 г. се позовава на реформи и инвестиции, които се очаква да допринесат за фискалната устойчивост и устойчивия и приобщаващ растеж. Те включват наскоро одобрена реформа за въвеждане на тавани на разходите и пенсионна реформа, които също са част от плана за възстановяване и устойчивост.

| (27) | В програмата за стабилност за 2023 г. се очертава средносрочен фискален план до 2026 г. Според програмата за стабилност за 2023 г. правителството си поставя за цел дефицитът да достигне 3,2 % от БВП през 2025 г. и 2,2 % през 2026 г. Следователно се очаква бюджетният дефицит да спадне под референтната стойност по Договора от 3 % от БВП през 2026 г. |
| --- | --- |

(27)

В програмата за стабилност за 2023 г. се очертава средносрочен фискален план до 2026 г. Според програмата за стабилност за 2023 г. правителството си поставя за цел дефицитът да достигне 3,2 % от БВП през 2025 г. и 2,2 % през 2026 г. Следователно се очаква бюджетният дефицит да спадне под референтната стойност по Договора от 3 % от БВП през 2026 г.

| (28) | Данъчната система на Словакия показва потенциал за реформиране с цел повишаване на икономическата ефективност, насърчаване на екологичната и фискалната устойчивост и подобряване на справедливостта. Данъчната тежест върху труда е особено висока за лицата с ниски доходи в сравнение с други държави членки. За сметка на това не се използва пълният потенциал на екологичното и имущественото данъчно облагане. Промяната на данъчния микс може да подпомогне растежа и също така да спомогне за насърчаване на екологичния преход и екологичната устойчивост. Въпреки високата енергийна интензивност на икономиката, приходите от екологични данъци през 2021 г. възлизат на 2,5 %, което е близо до средната стойност за Съюза. Екологичните такси, свързани с управлението на отпадъците и замърсяването на въздуха, не насърчават достатъчно ефективното използване на ресурсите и не намаляват разходите за околната среда и обществото. Екологичните данъци и такси не се индексират и това намалява екологичните приходи с течение на времето. Пътните данъци и таксите за регистрация на превозни средства не отразяват в достатъчна степен интензитета на емисиите. Като цяло делът на данъчното облагане на транспорта от общите данъчни приходи е само 0,58 % спрямо средната стойност за Съюза от 1 %. Що се отнася до данъчното облагане на недвижимото имущество, приходите от постоянни данъци върху недвижимата собственост бяха относително ниски през 2021 г. (0,5 % от БВП в сравнение с 1,2 % средно за Съюза). Понастоящем Словакия не разполага с достатъчно данни, които да позволят актуализиране и индексиране на данъчната основа на данъка върху недвижимото имущество в съответствие с пазарните стойности, въпреки че това би могло отчасти да намали продължаващото силно търсене на жилища и свързания с това силен ръст на цените на жилищата. Освен това по-нататъшните усилия за опростяване на данъците и подобряване на данъчната дисциплина могат да увеличат публичните приходи и по този начин да подпомогнат фискалната устойчивост и да подобрят справедливостта. През 2020 г. разликата, свързана със спазването на данъчното законодателство за ДДС в Словакия, продължи низходящата си тенденция. Тя намаля от 15 % през 2019 г. на 13,9 % от общите очаквани приходи от ДДС през 2020 г., но все още остава над средната за Съюза (9,1 %). По-нататъшните подобрения в данъчната администрация, включително по отношение на електронното фактуриране, предварително попълнените данъчни декларации и по-голямата цифровизация, биха могли да спомогнат за допълнително намаляване на изтичането на приходи в данъчната система. |
| --- | --- |

(28)

Данъчната система на Словакия показва потенциал за реформиране с цел повишаване на икономическата ефективност, насърчаване на екологичната и фискалната устойчивост и подобряване на справедливостта. Данъчната тежест върху труда е особено висока за лицата с ниски доходи в сравнение с други държави членки. За сметка на това не се използва пълният потенциал на екологичното и имущественото данъчно облагане. Промяната на данъчния микс може да подпомогне растежа и също така да спомогне за насърчаване на екологичния преход и екологичната устойчивост. Въпреки високата енергийна интензивност на икономиката, приходите от екологични данъци през 2021 г. възлизат на 2,5 %, което е близо до средната стойност за Съюза. Екологичните такси, свързани с управлението на отпадъците и замърсяването на въздуха, не насърчават достатъчно ефективното използване на ресурсите и не намаляват разходите за околната среда и обществото. Екологичните данъци и такси не се индексират и това намалява екологичните приходи с течение на времето. Пътните данъци и таксите за регистрация на превозни средства не отразяват в достатъчна степен интензитета на емисиите. Като цяло делът на данъчното облагане на транспорта от общите данъчни приходи е само 0,58 % спрямо средната стойност за Съюза от 1 %. Що се отнася до данъчното облагане на недвижимото имущество, приходите от постоянни данъци върху недвижимата собственост бяха относително ниски през 2021 г. (0,5 % от БВП в сравнение с 1,2 % средно за Съюза). Понастоящем Словакия не разполага с достатъчно данни, които да позволят актуализиране и индексиране на данъчната основа на данъка върху недвижимото имущество в съответствие с пазарните стойности, въпреки че това би могло отчасти да намали продължаващото силно търсене на жилища и свързания с това силен ръст на цените на жилищата. Освен това по-нататъшните усилия за опростяване на данъците и подобряване на данъчната дисциплина могат да увеличат публичните приходи и по този начин да подпомогнат фискалната устойчивост и да подобрят справедливостта. През 2020 г. разликата, свързана със спазването на данъчното законодателство за ДДС в Словакия, продължи низходящата си тенденция. Тя намаля от 15 % през 2019 г. на 13,9 % от общите очаквани приходи от ДДС през 2020 г., но все още остава над средната за Съюза (9,1 %). По-нататъшните подобрения в данъчната администрация, включително по отношение на електронното фактуриране, предварително попълнените данъчни декларации и по-голямата цифровизация, биха могли да спомогнат за допълнително намаляване на изтичането на приходи в данъчната система.

| (29) | В съответствие с член 19, параграф 3, буква б) от Регламент (ЕС) 2021/241 и критерий 2.2 от приложение V към него планът за възстановяване и устойчивост включва широк набор от взаимно подсилващи се реформи и инвестиции, които трябва да бъдат изпълнени до 2026 г. Към момента изпълнението на плана за възстановяване и устойчивост на Словакия е в напреднал стадий, въпреки че страната е изправена пред някои предизвикателства в бъдеще. Словакия представи две искания за плащане, съответстващи на 30 ключови етапа и цели в плана, което доведе до плащане в размер на общо 1,11 милиарда евро. Словакия е сред държавите членки с най-бърз напредък в изпълнението на плана за възстановяване и устойчивост, но потенциалните пречки поради затруднения с административния капацитет, заедно с необходимостта да започне работа по допълнителни мерки по главата за REPowerEU, представена от Словакия като част от изменението на плана на страната на 26 април 2023 г., призовават за по-силен акцент върху изпълнението. Включването на новата глава за REPowerEU в плана за възстановяване и устойчивост ще позволи да бъдат финансирани допълнителни реформи и инвестиции в подкрепа на стратегическите цели на Словакия в областта на енергетиката и екологичния преход. Системното и ефективно участие на местните и регионалните власти, социалните партньори и други съответни заинтересовани страни продължава да бъде важно за успешното изпълнение на плана за възстановяване и устойчивост, както и на други икономически политики и политики в областта на заетостта, които излизат извън рамките на този план, за да се гарантира широка ангажираност с цялостната програма на политиката. |
| --- | --- |

(29)

В съответствие с член 19, параграф 3, буква б) от Регламент (ЕС) 2021/241 и критерий 2.2 от приложение V към него планът за възстановяване и устойчивост включва широк набор от взаимно подсилващи се реформи и инвестиции, които трябва да бъдат изпълнени до 2026 г. Към момента изпълнението на плана за възстановяване и устойчивост на Словакия е в напреднал стадий, въпреки че страната е изправена пред някои предизвикателства в бъдеще. Словакия представи две искания за плащане, съответстващи на 30 ключови етапа и цели в плана, което доведе до плащане в размер на общо 1,11 милиарда евро. Словакия е сред държавите членки с най-бърз напредък в изпълнението на плана за възстановяване и устойчивост, но потенциалните пречки поради затруднения с административния капацитет, заедно с необходимостта да започне работа по допълнителни мерки по главата за REPowerEU, представена от Словакия като част от изменението на плана на страната на 26 април 2023 г., призовават за по-силен акцент върху изпълнението. Включването на новата глава за REPowerEU в плана за възстановяване и устойчивост ще позволи да бъдат финансирани допълнителни реформи и инвестиции в подкрепа на стратегическите цели на Словакия в областта на енергетиката и екологичния преход. Системното и ефективно участие на местните и регионалните власти, социалните партньори и други съответни заинтересовани страни продължава да бъде важно за успешното изпълнение на плана за възстановяване и устойчивост, както и на други икономически политики и политики в областта на заетостта, които излизат извън рамките на този план, за да се гарантира широка ангажираност с цялостната програма на политиката.

| (30) | През 2022 г. Комисията одобри всички програмни документи на Словакия в областта на политиката на сближаване. Бързото изпълнение на програмите по линия на политиката на сближаване при взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост, включително главата за REPowerEU, е от ключово значение за постигане на екологичния и цифровия преход, повишаване на икономическата и социалната устойчивост и осигуряване на балансирано териториално развитие в Словакия. |
| --- | --- |

(30)

През 2022 г. Комисията одобри всички програмни документи на Словакия в областта на политиката на сближаване. Бързото изпълнение на програмите по линия на политиката на сближаване при взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост, включително главата за REPowerEU, е от ключово значение за постигане на екологичния и цифровия преход, повишаване на икономическата и социалната устойчивост и осигуряване на балансирано териториално развитие в Словакия.

| (31) | Освен икономическите и социалните предизвикателства, разгледани в плана за възстановяване и устойчивост и програмите по линия на политиката на сближаване, Словакия е изправена пред редица допълнителни предизвикателства, свързани с енергетиката и екологичния преход. |
| --- | --- |

(31)

Освен икономическите и социалните предизвикателства, разгледани в плана за възстановяване и устойчивост и програмите по линия на политиката на сближаване, Словакия е изправена пред редица допълнителни предизвикателства, свързани с енергетиката и екологичния преход.

| (32) | Напредъкът на Словакия в намаляването на нетните емисии на парникови газове до голяма степен е в застой през последните години. Страната продължава да бъде структурно енергоемка икономика с висока зависимост от вноса на изкопаеми горива. Първичната енергийна интензивност на Словакия е била с около 80 % над средната за Съюза през 2020 г., докато крайното ѝ енергопотребление се е увеличило с 13,5 % между 2015 г. и 2021 г. Словакия постигна известен напредък по отношение на диверсификацията на вноса на енергия през 2022 г., но мерките за икономия на газ не са въведени в достатъчна степен. Потреблението на природен газ в Словакия е намаляло с 1 % (18) през периода между август 2022 г. и март 2023 г. в сравнение със средното потребление на газ за същия период през предходните пет години — това е доста под целта за намаляване от 15 %, определена в Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета (19). Словакия се насърчава да увеличи усилията си за временно намаляване на търсенето на газ до 31 март 2024 г. съгласно Регламент (ЕС) 2023/706 на Съвета (20). Делът на вноса на природен газ от Русия е намалял от 85 % до приблизително 50 % от лятото на 2022 г. насам. Въпреки че реформите, включени в плана за възстановяване и устойчивост, доведоха до значително увеличаване на наличния капацитет за свързване на възобновяемите енергийни източници към мрежата в Словакия, само малка част от свободния капацитет е използвана за свързване на нови инсталации за енергия от възобновяеми източници. По-бързото въвеждане на възобновяеми енергийни източници ще способства за постигане на целите по отношение на климата и за намаляване на зависимостта на Словакия от вноса на изкопаеми горива (включително от Русия), което ще намали риска от енергийна бедност на фона на нестабилните цени на енергията. Общата инсталирана мощност на слънчевата и вятърната енергия е около 7 % от общата инсталирана мощност през 2022 г., което е второто най-ниско равнище в Съюза. |
| --- | --- |

(32)

Напредъкът на Словакия в намаляването на нетните емисии на парникови газове до голяма степен е в застой през последните години. Страната продължава да бъде структурно енергоемка икономика с висока зависимост от вноса на изкопаеми горива. Първичната енергийна интензивност на Словакия е била с около 80 % над средната за Съюза през 2020 г., докато крайното ѝ енергопотребление се е увеличило с 13,5 % между 2015 г. и 2021 г. Словакия постигна известен напредък по отношение на диверсификацията на вноса на енергия през 2022 г., но мерките за икономия на газ не са въведени в достатъчна степен. Потреблението на природен газ в Словакия е намаляло с 1 % (18) през периода между август 2022 г. и март 2023 г. в сравнение със средното потребление на газ за същия период през предходните пет години — това е доста под целта за намаляване от 15 %, определена в Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета (19). Словакия се насърчава да увеличи усилията си за временно намаляване на търсенето на газ до 31 март 2024 г. съгласно Регламент (ЕС) 2023/706 на Съвета (20). Делът на вноса на природен газ от Русия е намалял от 85 % до приблизително 50 % от лятото на 2022 г. насам. Въпреки че реформите, включени в плана за възстановяване и устойчивост, доведоха до значително увеличаване на наличния капацитет за свързване на възобновяемите енергийни източници към мрежата в Словакия, само малка част от свободния капацитет е използвана за свързване на нови инсталации за енергия от възобновяеми източници. По-бързото въвеждане на възобновяеми енергийни източници ще способства за постигане на целите по отношение на климата и за намаляване на зависимостта на Словакия от вноса на изкопаеми горива (включително от Русия), което ще намали риска от енергийна бедност на фона на нестабилните цени на енергията. Общата инсталирана мощност на слънчевата и вятърната енергия е около 7 % от общата инсталирана мощност през 2022 г., което е второто най-ниско равнище в Съюза.

| (33) | Словакия проведе реформи в областта на структурата на пазара и подкрепата за възобновяемите енергийни източници през 2022 г. като част от своя план за възстановяване и устойчивост, но предприемането на допълнителни мерки ще позволи по-бързо разгръщане на възобновяемите енергийни източници, по-специално за вятърната, слънчевата, геотермалната енергия, биометана и водорода. Тези мерки включват опростяване на процедурите за издаване на разрешения и административните процедури, включително чрез създаване на административни зони „обслужване на едно гише“ и „предпочитани“ зони за възобновяеми енергийни източници. Словакия ще има полза от повишаването на ефективността на процедурите за достъп до мрежата за възобновяеми енергийни източници, по-специално чрез реформиране на системата за запазване на капацитет, намаляване на административната тежест за свързването към мрежата и преразглеждане на таксите за присъединяване към мрежата в съответствие с референтните показатели и най-добрите практики на Съюза. За да се справи с нарастващия обем на непостоянните възобновяеми енергийни източници, Словакия има голям потенциал за модернизиране на своите електроенергийни мрежи (както по отношение на преноса, така и по отношение на разпределението), изграждане на нови съоръжения за съхранение на електроенергия и постигане на напредък със създаването на регулаторна рамка за водород от възобновяеми източници. По-нататъшният напредък в развитието на секторите на геотермалната енергия и биометана ще осигури заместители на природния газ, широко използван като енергиен източник в районните отоплителни системи, където внедряването на възобновяеми източници на топлинна енергия остава недостатъчно развито. |
| --- | --- |

(33)

Словакия проведе реформи в областта на структурата на пазара и подкрепата за възобновяемите енергийни източници през 2022 г. като част от своя план за възстановяване и устойчивост, но предприемането на допълнителни мерки ще позволи по-бързо разгръщане на възобновяемите енергийни източници, по-специално за вятърната, слънчевата, геотермалната енергия, биометана и водорода. Тези мерки включват опростяване на процедурите за издаване на разрешения и административните процедури, включително чрез създаване на административни зони „обслужване на едно гише“ и „предпочитани“ зони за възобновяеми енергийни източници. Словакия ще има полза от повишаването на ефективността на процедурите за достъп до мрежата за възобновяеми енергийни източници, по-специално чрез реформиране на системата за запазване на капацитет, намаляване на административната тежест за свързването към мрежата и преразглеждане на таксите за присъединяване към мрежата в съответствие с референтните показатели и най-добрите практики на Съюза. За да се справи с нарастващия обем на непостоянните възобновяеми енергийни източници, Словакия има голям потенциал за модернизиране на своите електроенергийни мрежи (както по отношение на преноса, така и по отношение на разпределението), изграждане на нови съоръжения за съхранение на електроенергия и постигане на напредък със създаването на регулаторна рамка за водород от възобновяеми източници. По-нататъшният напредък в развитието на секторите на геотермалната енергия и биометана ще осигури заместители на природния газ, широко използван като енергиен източник в районните отоплителни системи, където внедряването на възобновяеми източници на топлинна енергия остава недостатъчно развито.

| (34) | Въпреки че Словакия напредва по отношение на енергийната ефективност на жилищните сгради в резултат на амбициозните инвестиции по Механизма и Кохезионния фонд, са необходими повече усилия, особено по отношение на основното саниране на обществени и частни нежилищни сгради, заедно с мерки за саниране, насочени към енергийната бедност и уязвимите домакинства. Словакия ще има полза от преодоляването на няколко пречки, за да се ускори санирането на сгради и да се привлекат повече частни инвестиции, а именно чрез: i) адаптиране на схемите за саниране; ii) предоставяне на техническа помощ; iii) разработване на подхода за „обслужване на едно гише“; iv) събиране на съответните енергийни данни за обществените сгради, за да се спомогне за приоритизирането на инвестициите; и v) подобряване на координацията между различните публични органи и програми за финансиране. Необходими са допълнителни усилия за структурно справяне с енергийната бедност, по-специално чрез специални схеми за саниране на жилища и техническа и административна помощ, която отразява нуждите на уязвимите домакинства, заедно с реформи и инвестиции в социални жилища. За постигането на съответствие с целите „Подготвени за цел 55“ в Словакия, ще е необходима по-голяма амбиция за намаляване на емисиите на парникови газове и увеличаване на целите в областта на енергията от възобновяеми източници и енергийната ефективност. |
| --- | --- |

(34)

Въпреки че Словакия напредва по отношение на енергийната ефективност на жилищните сгради в резултат на амбициозните инвестиции по Механизма и Кохезионния фонд, са необходими повече усилия, особено по отношение на основното саниране на обществени и частни нежилищни сгради, заедно с мерки за саниране, насочени към енергийната бедност и уязвимите домакинства. Словакия ще има полза от преодоляването на няколко пречки, за да се ускори санирането на сгради и да се привлекат повече частни инвестиции, а именно чрез: i) адаптиране на схемите за саниране; ii) предоставяне на техническа помощ; iii) разработване на подхода за „обслужване на едно гише“; iv) събиране на съответните енергийни данни за обществените сгради, за да се спомогне за приоритизирането на инвестициите; и v) подобряване на координацията между различните публични органи и програми за финансиране. Необходими са допълнителни усилия за структурно справяне с енергийната бедност, по-специално чрез специални схеми за саниране на жилища и техническа и административна помощ, която отразява нуждите на уязвимите домакинства, заедно с реформи и инвестиции в социални жилища. За постигането на съответствие с целите „Подготвени за цел 55“ в Словакия, ще е необходима по-голяма амбиция за намаляване на емисиите на парникови газове и увеличаване на целите в областта на енергията от възобновяеми източници и енергийната ефективност.

| (35) | Недостигът на работна ръка и умения в сектори и професии, които са от ключово значение за екологичния преход, включително производството, внедряването и поддръжката на технологии с нулеви нетни емисии, създава пречки пред прехода към икономика с нулеви нетни емисии. Висококачествените системи за образование и обучение, които отговарят на променящите се нужди на пазара на труда, и целенасочените мерки за повишаване на квалификацията и за преквалификация са от ключово значение за намаляване на недостига на умения и насърчаване на приобщаването и пренасочването на работната сила. За да се отключи неоползотвореното предлагане на работна ръка, тези мерки трябва да бъдат достъпни, по-специално за физическите лица и в секторите и регионите, които са най-силно засегнати от екологичния преход. Словакия има един от най-високите дялове на заетост в автомобилостроенето и стоманодобивната промишленост в Съюза — сектори, които са силно засегнати от екологичния преход. В същото време през 2022 г. беше докладвано за недостиг на работна ръка в 24 професии, които изискват „зелени“ умения, включително изолационни работници, водопроводчици и монтажници на тръби, както и строителни и свързани с тях електротехници. Това изисква ефективни политически лостове за ускоряване на екологичния преход в широк кръг от сектори, като същевременно се гарантира справедливост. |
| --- | --- |

(35)

Недостигът на работна ръка и умения в сектори и професии, които са от ключово значение за екологичния преход, включително производството, внедряването и поддръжката на технологии с нулеви нетни емисии, създава пречки пред прехода към икономика с нулеви нетни емисии. Висококачествените системи за образование и обучение, които отговарят на променящите се нужди на пазара на труда, и целенасочените мерки за повишаване на квалификацията и за преквалификация са от ключово значение за намаляване на недостига на умения и насърчаване на приобщаването и пренасочването на работната сила. За да се отключи неоползотвореното предлагане на работна ръка, тези мерки трябва да бъдат достъпни, по-специално за физическите лица и в секторите и регионите, които са най-силно засегнати от екологичния преход. Словакия има един от най-високите дялове на заетост в автомобилостроенето и стоманодобивната промишленост в Съюза — сектори, които са силно засегнати от екологичния преход. В същото време през 2022 г. беше докладвано за недостиг на работна ръка в 24 професии, които изискват „зелени“ умения, включително изолационни работници, водопроводчици и монтажници на тръби, както и строителни и свързани с тях електротехници. Това изисква ефективни политически лостове за ускоряване на екологичния преход в широк кръг от сектори, като същевременно се гарантира справедливост.

| (36) | В светлината на оценката на Комисията Съветът разгледа програмата за стабилност за 2023 г., като становището му (21) е изразено в препоръка 1. |
| --- | --- |

(36)

В светлината на оценката на Комисията Съветът разгледа програмата за стабилност за 2023 г., като становището му (21) е изразено в препоръка 1.

| (37) | С оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките на държавите членки от еврозоната и колективния им принос за функционирането на Икономическия и паричен съюз, Съветът препоръча на държавите членки от еврозоната да предприемат действия, включително чрез своите планове за възстановяване и устойчивост, за i) запазване на устойчивостта на обслужването на дълга и въздържане от широка подкрепа за съвкупното търсене през 2023 г., по-добро насочване на фискалните мерки, предприети за смекчаване на въздействието на високите цени на енергията, и обмисляне на подходящи начини за прекратяване на подкрепата при намаляване на натиска върху цените на енергията; ii) поддържане на високо равнище на публичните инвестиции и насърчаване на частните инвестиции в подкрепа на екологичния и цифровия преход; iii) подкрепа за промените в заплащането, които смекчават загубата на покупателна способност, като същевременно се ограничават вторичните ефекти върху инфлацията, допълнително подобряване на активните политики по заетостта и преодоляване на недостига на умения; iv) подобряване на бизнес средата и гарантиране, че енергийната подкрепа за дружествата е икономически ефективна и временна, насочена към жизнеспособни предприятия и запазва стимулите за екологичния преход; и v) запазване на макрофинансовата стабилност и наблюдение на рисковете, като същевременно продължава работата по завършването на банковия съюз. За Словакия препоръки 1, 2 и 3 допринасят за изпълнението на първата, втората, третата и петата препоръка, изложени в Препоръката от 2023 г. относно еврозоната, |
| --- | --- |

(37)

С оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките на държавите членки от еврозоната и колективния им принос за функционирането на Икономическия и паричен съюз, Съветът препоръча на държавите членки от еврозоната да предприемат действия, включително чрез своите планове за възстановяване и устойчивост, за i) запазване на устойчивостта на обслужването на дълга и въздържане от широка подкрепа за съвкупното търсене през 2023 г., по-добро насочване на фискалните мерки, предприети за смекчаване на въздействието на високите цени на енергията, и обмисляне на подходящи начини за прекратяване на подкрепата при намаляване на натиска върху цените на енергията; ii) поддържане на високо равнище на публичните инвестиции и насърчаване на частните инвестиции в подкрепа на екологичния и цифровия преход; iii) подкрепа за промените в заплащането, които смекчават загубата на покупателна способност, като същевременно се ограничават вторичните ефекти върху инфлацията, допълнително подобряване на активните политики по заетостта и преодоляване на недостига на умения; iv) подобряване на бизнес средата и гарантиране, че енергийната подкрепа за дружествата е икономически ефективна и временна, насочена към жизнеспособни предприятия и запазва стимулите за екологичния преход; и v) запазване на макрофинансовата стабилност и наблюдение на рисковете, като същевременно продължава работата по завършването на банковия съюз. За Словакия препоръки 1, 2 и 3 допринасят за изпълнението на първата, втората, третата и петата препоръка, изложени в Препоръката от 2023 г. относно еврозоната,

ПРЕПОРЪЧВА на Словакия да предприеме през 2023 г. и 2024 г. следните действия:

1.

Да осигури разумна фискална политика, по-специално като ограничи номиналното увеличение на финансираните на национално равнище нетни първични разходи през 2024 г. до не повече от 5,7 % (22).

Да запази финансираните на национално равнище публични инвестиции и да гарантира, че безвъзмездните средства по Механизма и другите фондове на Съюза се усвояват ефективно, по-специално с цел насърчаване на екологичния и цифровия преход.

За периода след 2024 г. — да продължи да следва средносрочна фискална стратегия за постепенна и устойчива консолидация, съчетана с инвестиции и реформи, водещи до по-висок устойчив растеж, с цел постигане на разумна средносрочна фискална позиция.

Да направи данъчния микс по-ефективен и по-стимулиращ за приобщаващия и устойчив растеж, включително чрез използване на потенциала на екологичното и имущественото данъчно облагане. Да продължи да укрепва спазването на данъчното законодателство, включително чрез по-нататъшно цифровизиране на данъчната администрация.

Да намали рисковете, свързани със задлъжнялостта на домакинствата, чрез подпомагане на предлагането на жилища и разширяването на пазара за отдаване под наем.

2.

Да поддържа темпа на стабилното изпълнение на националния си план за възстановяване и устойчивост и в контекста на неотдавна представеното допълнение, включително главата за REPowerEU, бързо да започне изпълнението на свързаните с него мерки. Да пристъпи към бързо изпълнение на програмите по линия на политиката на сближаване при тясно взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост.

3.

Да намали зависимостта на икономиката от изкопаеми горива, по-специално от природен газ в промишлеността и отоплението, и да диверсифицира вноса на изкопаеми горива. Да ускори внедряването на възобновяеми енергийни източници, по-специално за вятърна, слънчева, геотермална енергия и възобновяеми газове, при спазване на съответните критерии за устойчивост. Да опрости процедурите за издаване на разрешения и административните процедури за внедряване на възобновяеми енергийни източници, включително чрез създаване на зони „обслужване на едно гише“ и „предпочитани“ зони. Да модернизира електроенергийната мрежа и да направи процедурите за свързване на възобновяемите енергийни източници към мрежата по-ефективни и по-малко обременяващи. Да ускори и стимулира основното саниране на обществени и частни сгради, да се справи с енергийната бедност чрез саниране на жилища за домакинствата с ниски доходи и да увеличи усилията на политиката, насочени към предоставянето и придобиването на уменията и компетентностите, необходими за екологичния преход.

Съставено в Брюксел на 14 юли 2023 година.

За Съвета

Председател

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

2

(3)  Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета от 12 февруари 2021 г. за създаване на Механизъм за възстановяване и устойчивост (ОВ L 57, 18.2.2021 г., стр. 17).

3

(4)  Препоръка на Съвета от 16 май 2023 г. относно икономическата политика на еврозоната (ОВ C 180, 23.5.2023 г., стр. 1).

4

(5)  Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета от 27 февруари 2023 г. за изменение на Регламент (ЕС) 2021/241 във връзка с главите за REPowerEU в плановете за възстановяване и устойчивост и за изменение на регламенти (ЕС) No 1303/2013, (ЕС) 2021/1060 и (ЕС) 2021/1755 и Директива 2003/87/ЕО (ОВ L 63, 28.2.2023 г., стр. 1).

5

(6)  ST 10156/2021 INIT; ST 10156/2021 ADD 1; ST 10156/2021 COR 1.

6

(7)  Регламент (ЕС) 2022/1854 на Съвета от 6 октомври 2022 г. относно спешна намеса за справяне с високите цени на енергията (ОВ L 261I, 7.10.2022 г., стр. 1).

7

(8)  Препоръка на Съвета от 18 юни 2021 г., съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност за 2021 г. на Словакия (ОВ C 304, 29.7.2021 г., стр. 121).

8

(9)  Фискалната позиция се измерва с промяната в първичните разходи (без дискреционните мерки по отношение на приходите), като се изключват временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, но се включват разходите, финансирани с безвъзмездна подкрепа (безвъзмездни средства) по Механизма и с други фондове на Съюза — спрямо средносрочния потенциален растеж. За повече подробности вж. каре 1 във фискалните статистически таблици.

9

(10)  Другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, са осигурили рестриктивен принос от 0,1 процентни пункта от БВП.

10

(11)  Тази стойност представлява равнището на годишните бюджетни разходи за тези мерки, включително текущите приходи и разходи, както и мерките за капиталови разходи.

11

(12)  Препоръка на Съвета от 12 юли 2022 г. относно националната програма за реформи на Словакия за 2022 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Словакия за 2022 г. (ОВ C 334, 1.9.2022 г., стр. 205).

12

(13)  Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. средносрочният (среден за 10 години) потенциален растеж на производството на Словакия, който се използва за измерване на фискалната позиция, се оценява на 12,0 % в номинално изражение.

13

(14)  Очаква се другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, да имат експанзионистичен принос от 0,1 процентни пункта от БВП.

14

(15)  Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, възлизаха на 0,0% от БВП през 2023 г., докато финансираните на национално равнище инвестиции осигуриха експанзионистичен принос към фискалната позиция от 1,3 процентни пункта. Очаква се другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, да имат експанзионистичен принос от 0,1 процентни пункта от БВП.

15

(16)  Член 5 от Регламент (ЕО) No 1466/97 също така изисква корекция от над 0,5 % от БВП за държавите членки с държавен дълг, надвишаващ 60 % от БВП, или с по-ясно изразени рискове за устойчивостта на обслужването на дълга.

16

(17)  Нетните първични разходи се определят като разходите, финансирани на национално равнище, след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите и като се изключат разходите за лихви и разходите за циклична безработица.

17

(18)  Данните за Словакия понастоящем са в процес на валидиране от Евростат.

18

(19)  Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета от 5 август 2022 г. относно координирани мерки за намаляване на търсенето на газ (ОВ L 206, 8.8.2022 г., стр. 1).

19

(20)  Регламент (ЕС) 2023/706 на Съвета от 30 март 2023 г. за изменение на Регламент (ЕС) 2022/1369 във връзка с продължаване на периода на намаляване на търсенето във връзка с мерките за намаляване на търсенето на газ, и за засилване на докладването и наблюдението на тяхното прилагане (ОВ L 93, 31.3.2023 г., стр. 1).

20

(21)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

21

(22)  Което се очаква да съответства на годишно подобрение на структурното бюджетно салдо от поне 0,7 % от БВП за 2024 г., както е посочено в съображение 24.

22

---

| 1.9.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 312/243 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 312/243

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 14 юли 2023 година

относно националната програма за реформи на Финландия за 2023 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Финландия за 2023 г.

(2023/C 312/26)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета (2), с който бе създаден Механизмът за възстановяване и устойчивост („Механизмът“), влезе в сила на 19 февруари 2021 г. По Механизма се предоставя финансова подкрепа на държавите членки за осъществяването на реформи и инвестиции, водещи до фискален стимул, финансиран от Съюза. В съответствие с приоритетите на европейския семестър Механизмът допринася за икономическото и приобщаващото възстановяване и за осъществяването на устойчиви и стимулиращи растежа реформи и инвестиции, по-специално реформи и инвестиции за насърчаване на екологичния и цифровия преход и за укрепване на устойчивостта на икономиките на държавите членки. Механизмът също така спомага за укрепването на публичните финанси и стимулира растежа и създаването на работни места в средносрочен и дългосрочен план, подобрява териториалното сближаване в рамките на Съюза и подкрепя непрекъснатото прилагане на Европейския стълб на социалните права. Максималното финансово участие за държава членка в рамките на Механизма беше актуализирано на 30 юни 2022 г. в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕС) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета (2), с който бе създаден Механизмът за възстановяване и устойчивост („Механизмът“), влезе в сила на 19 февруари 2021 г. По Механизма се предоставя финансова подкрепа на държавите членки за осъществяването на реформи и инвестиции, водещи до фискален стимул, финансиран от Съюза. В съответствие с приоритетите на европейския семестър Механизмът допринася за икономическото и приобщаващото възстановяване и за осъществяването на устойчиви и стимулиращи растежа реформи и инвестиции, по-специално реформи и инвестиции за насърчаване на екологичния и цифровия преход и за укрепване на устойчивостта на икономиките на държавите членки. Механизмът също така спомага за укрепването на публичните финанси и стимулира растежа и създаването на работни места в средносрочен и дългосрочен план, подобрява териториалното сближаване в рамките на Съюза и подкрепя непрекъснатото прилагане на Европейския стълб на социалните права. Максималното финансово участие за държава членка в рамките на Механизма беше актуализирано на 30 юни 2022 г. в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕС) 2021/241.

| (2) | На 22 ноември 2022 г. Комисията прие годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2023 г. На 23 март 2023 г. Европейският съвет одобри приоритетите на годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., които са съсредоточени около четирите измерения на конкурентоспособната устойчивост. На 22 ноември 2022 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (3) Комисията прие и доклада за механизма за предупреждение за 2023 г., в който не посочи Финландия като една от държавите членки, които може да бъдат засегнати или за които може да съществува риск да бъдат засегнати от дисбаланси. Поради това няма да е необходим задълбочен преглед. На същата дата Комисията също прие становище относно проекта на бюджетен план за 2023 г. на Финландия. Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната и предложение за съвместния доклад за заетостта за 2023 г., в който се анализира прилагането на насоките за заетостта и принципите на Европейския стълб на социалните права. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната (4) („Препоръка от 2023 г. относно еврозоната“) на 16 май 2023 г. и съвместния доклад за заетостта на 13 март 2023 г. |
| --- | --- |

(2)

На 22 ноември 2022 г. Комисията прие годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2023 г. На 23 март 2023 г. Европейският съвет одобри приоритетите на годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., които са съсредоточени около четирите измерения на конкурентоспособната устойчивост. На 22 ноември 2022 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (3) Комисията прие и доклада за механизма за предупреждение за 2023 г., в който не посочи Финландия като една от държавите членки, които може да бъдат засегнати или за които може да съществува риск да бъдат засегнати от дисбаланси. Поради това няма да е необходим задълбочен преглед. На същата дата Комисията също прие становище относно проекта на бюджетен план за 2023 г. на Финландия. Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната и предложение за съвместния доклад за заетостта за 2023 г., в който се анализира прилагането на насоките за заетостта и принципите на Европейския стълб на социалните права. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната (4) („Препоръка от 2023 г. относно еврозоната“) на 16 май 2023 г. и съвместния доклад за заетостта на 13 март 2023 г.

| (3) | Въпреки че икономиките на Съюза показват забележителна устойчивост, геополитическият контекст продължава да оказва отрицателно въздействие. Като застава твърдо зад Украйна, Съюзът насочва своята програма за икономическа и социална политика към намаляване на отрицателното въздействие от енергийните сътресения върху уязвимите домакинства и предприятия в краткосрочен план и към запазване на усилията за осъществяване на екологичния и цифровия преход, подкрепа за устойчив и приобщаващ растеж, запазване на макроикономическата стабилност и повишаване на устойчивостта в средносрочен план. Той също така поставя особен акцент върху повишаването на конкурентоспособността и производителността на Съюза. |
| --- | --- |

(3)

Въпреки че икономиките на Съюза показват забележителна устойчивост, геополитическият контекст продължава да оказва отрицателно въздействие. Като застава твърдо зад Украйна, Съюзът насочва своята програма за икономическа и социална политика към намаляване на отрицателното въздействие от енергийните сътресения върху уязвимите домакинства и предприятия в краткосрочен план и към запазване на усилията за осъществяване на екологичния и цифровия преход, подкрепа за устойчив и приобщаващ растеж, запазване на макроикономическата стабилност и повишаване на устойчивостта в средносрочен план. Той също така поставя особен акцент върху повишаването на конкурентоспособността и производителността на Съюза.

| (4) | На 1 февруари 2023 г. Комисията публикува съобщение, озаглавено „Промишлен план на Зеления пакт за ерата на нулеви нетни емисии“ („промишлен план на Зеления пакт“). Целта на промишления план на Зеления пакт е засилване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии и подпомагане на бързия преход към неутралност по отношение на климата. Планът допълва текущите усилия в рамките на Европейския зелен пакт и REPowerEU. Той има за цел и да се осигури по-благоприятна среда за увеличаване на производствения капацитет на Съюза за технологиите и продуктите с нулеви нетни емисии, необходими за постигане на амбициозните цели на Съюза в областта на климата, и да се гарантира достъп до съответните суровини от критично значение, включително чрез диверсифициране на източниците, правилно използване на геоложките ресурси в държавите членки и максимално увеличаване на рециклирането на суровини. Промишленият план на Зеления пакт се основава на четири стълба: предвидима и опростена регулаторна среда, по-бърз достъп до финансиране, повишаване на уменията и отворена търговия за устойчиви вериги на доставки. На 16 март 2023 г. Комисията публикува ново съобщение, озаглавено „Дългосрочна конкурентоспособност на ЕС: перспективи след 2030 г.“, структурирано около девет взаимно подсилващи се движещи сили с цел да се работи за стимулираща растежа регулаторна рамка. В него се определят приоритети на политиката, насочени към активно осигуряване на структурни подобрения, добре насочени инвестиции и регулаторни мерки за дългосрочната конкурентоспособност на Съюза и неговите държави членки. Препоръките по-долу спомагат за изпълнението на тези приоритети. |
| --- | --- |

(4)

На 1 февруари 2023 г. Комисията публикува съобщение, озаглавено „Промишлен план на Зеления пакт за ерата на нулеви нетни емисии“ („промишлен план на Зеления пакт“). Целта на промишления план на Зеления пакт е засилване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии и подпомагане на бързия преход към неутралност по отношение на климата. Планът допълва текущите усилия в рамките на Европейския зелен пакт и REPowerEU. Той има за цел и да се осигури по-благоприятна среда за увеличаване на производствения капацитет на Съюза за технологиите и продуктите с нулеви нетни емисии, необходими за постигане на амбициозните цели на Съюза в областта на климата, и да се гарантира достъп до съответните суровини от критично значение, включително чрез диверсифициране на източниците, правилно използване на геоложките ресурси в държавите членки и максимално увеличаване на рециклирането на суровини. Промишленият план на Зеления пакт се основава на четири стълба: предвидима и опростена регулаторна среда, по-бърз достъп до финансиране, повишаване на уменията и отворена търговия за устойчиви вериги на доставки. На 16 март 2023 г. Комисията публикува ново съобщение, озаглавено „Дългосрочна конкурентоспособност на ЕС: перспективи след 2030 г.“, структурирано около девет взаимно подсилващи се движещи сили с цел да се работи за стимулираща растежа регулаторна рамка. В него се определят приоритети на политиката, насочени към активно осигуряване на структурни подобрения, добре насочени инвестиции и регулаторни мерки за дългосрочната конкурентоспособност на Съюза и неговите държави членки. Препоръките по-долу спомагат за изпълнението на тези приоритети.

| (5) | През 2023 г. европейският семестър за координация на икономическите политики продължава да се развива в съответствие с прилагането на Механизма. Пълното изпълнение на плановете за възстановяване и устойчивост продължава да е от съществено значение за изпълнението на приоритетите на политиката в рамките на европейския семестър, тъй като плановете обхващат всички или значителна част от съответните специфични за всяка държава препоръки, отправени през последните години. Специфичните за всяка държава препоръки за 2019 г., 2020 г. и 2022 г. продължават да бъдат еднакво актуални за плановете за възстановяване и устойчивост, преразгледани, актуализирани или изменени в съответствие с членове 14, 18 и 21 от Регламент (ЕС) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

През 2023 г. европейският семестър за координация на икономическите политики продължава да се развива в съответствие с прилагането на Механизма. Пълното изпълнение на плановете за възстановяване и устойчивост продължава да е от съществено значение за изпълнението на приоритетите на политиката в рамките на европейския семестър, тъй като плановете обхващат всички или значителна част от съответните специфични за всяка държава препоръки, отправени през последните години. Специфичните за всяка държава препоръки за 2019 г., 2020 г. и 2022 г. продължават да бъдат еднакво актуални за плановете за възстановяване и устойчивост, преразгледани, актуализирани или изменени в съответствие с членове 14, 18 и 21 от Регламент (ЕС) 2021/241.

| (6) | Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета (5) („Регламентът REPowerEU“), приет на 27 февруари 2023 г., има за цел бързото премахване на зависимостта на Съюза от вноса на руски изкопаеми горива. Това ще допринесе за енергийната сигурност и диверсификацията на енергийните доставки на Съюза, като същевременно ще увеличи използването на възобновяеми енергийни източници, капацитета за съхранение на енергия и енергийната ефективност. Регламентът REPowerEU дава възможност на държавите членки да добавят нова глава за REPowerEU към своите национални планове за възстановяване и устойчивост, за да финансират ключови реформи и инвестиции, които ще спомогнат за постигането на целите на REPowerEU. Тези реформи и инвестиции също така ще спомогнат за повишаване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии, както е посочено в промишления план на Зеления пакт, и за изпълнение на свързаните с енергетиката специфични за всяка държава препоръки, отправени към държавите членки през 2022 г. и когато е приложимо, през 2023 г. С Регламента REPowerEU се въвежда нова категория безвъзмездна финансова подкрепа, която се предоставя на държавите членки за финансиране на нови свързани с енергетиката реформи и инвестиции в рамките на техните планове за възстановяване и устойчивост. |
| --- | --- |

(6)

Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета (5) („Регламентът REPowerEU“), приет на 27 февруари 2023 г., има за цел бързото премахване на зависимостта на Съюза от вноса на руски изкопаеми горива. Това ще допринесе за енергийната сигурност и диверсификацията на енергийните доставки на Съюза, като същевременно ще увеличи използването на възобновяеми енергийни източници, капацитета за съхранение на енергия и енергийната ефективност. Регламентът REPowerEU дава възможност на държавите членки да добавят нова глава за REPowerEU към своите национални планове за възстановяване и устойчивост, за да финансират ключови реформи и инвестиции, които ще спомогнат за постигането на целите на REPowerEU. Тези реформи и инвестиции също така ще спомогнат за повишаване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии, както е посочено в промишления план на Зеления пакт, и за изпълнение на свързаните с енергетиката специфични за всяка държава препоръки, отправени към държавите членки през 2022 г. и когато е приложимо, през 2023 г. С Регламента REPowerEU се въвежда нова категория безвъзмездна финансова подкрепа, която се предоставя на държавите членки за финансиране на нови свързани с енергетиката реформи и инвестиции в рамките на техните планове за възстановяване и устойчивост.

| (7) | На 8 март 2023 г. Комисията прие съобщение, в което се предоставят насоки за фискалната политика за 2024 г. („съобщението от 8 март 2023 г.“). То има за цел да подпомогне изготвянето на програмите за стабилност и конвергенция на държавите членки и по този начин да се засили координацията на политиките. Комисията припомни, че общата клауза за дерогация от Пакта за стабилност и растеж ще бъде дезактивирана в края на 2023 г. Тя призова за фискални политики през периода 2023—2024 г., които осигуряват средносрочна устойчивост на обслужването на дълга и повишават потенциалния растеж по устойчив начин, и прикани държавите членки да определят в своите програми за стабилност и конвергенция за 2023 г. начина, по който фискалните им планове ще осигурят спазването на референтната стойност по Договора от 3 % от брутния вътрешен продукт (БВП), както и реалистичното и непрекъснато намаляване на дълга или запазването на благоразумно равнище на дълга в средносрочен план. Комисията прикани държавите членки също така постепенно да премахнат националните фискални мерки, въведени за защита на домакинствата и предприятията от енергийния ценови шок, като се започне с тези с най-слаба насоченост. Тя посочи, че ако мерките за подкрепа трябва да бъдат удължени поради подновен натиск върху цените на енергията, държавите членки следва да насочат по-добре тези мерки към уязвимите домакинства и предприятия. Комисията заяви, че фискалните препоръки ще бъдат количествено определени и диференцирани. Освен това, както се предлага в съобщението на Комисията от 9 ноември 2022 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС, фискалните препоръки ще бъдат формулирани въз основа на нетните първични разходи. Комисията препоръча всички държави членки да продължат да защитават инвестициите, финансирани на национално равнище, и да гарантират ефективното използване на средствата по линия на Механизма и други фондове на Съюза, по-специално с оглед на екологичния и цифровия преход и целите по отношение на устойчивостта. Комисията посочи, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. в съответствие с действащите правни разпоредби. |
| --- | --- |

(7)

На 8 март 2023 г. Комисията прие съобщение, в което се предоставят насоки за фискалната политика за 2024 г. („съобщението от 8 март 2023 г.“). То има за цел да подпомогне изготвянето на програмите за стабилност и конвергенция на държавите членки и по този начин да се засили координацията на политиките. Комисията припомни, че общата клауза за дерогация от Пакта за стабилност и растеж ще бъде дезактивирана в края на 2023 г. Тя призова за фискални политики през периода 2023—2024 г., които осигуряват средносрочна устойчивост на обслужването на дълга и повишават потенциалния растеж по устойчив начин, и прикани държавите членки да определят в своите програми за стабилност и конвергенция за 2023 г. начина, по който фискалните им планове ще осигурят спазването на референтната стойност по Договора от 3 % от брутния вътрешен продукт (БВП), както и реалистичното и непрекъснато намаляване на дълга или запазването на благоразумно равнище на дълга в средносрочен план. Комисията прикани държавите членки също така постепенно да премахнат националните фискални мерки, въведени за защита на домакинствата и предприятията от енергийния ценови шок, като се започне с тези с най-слаба насоченост. Тя посочи, че ако мерките за подкрепа трябва да бъдат удължени поради подновен натиск върху цените на енергията, държавите членки следва да насочат по-добре тези мерки към уязвимите домакинства и предприятия. Комисията заяви, че фискалните препоръки ще бъдат количествено определени и диференцирани. Освен това, както се предлага в съобщението на Комисията от 9 ноември 2022 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС, фискалните препоръки ще бъдат формулирани въз основа на нетните първични разходи. Комисията препоръча всички държави членки да продължат да защитават инвестициите, финансирани на национално равнище, и да гарантират ефективното използване на средствата по линия на Механизма и други фондове на Съюза, по-специално с оглед на екологичния и цифровия преход и целите по отношение на устойчивостта. Комисията посочи, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. в съответствие с действащите правни разпоредби.

| (8) | На 26 април 2023 г. Комисията представи законодателни предложения за извършване на цялостна реформа на правилата на Съюза за икономическо управление. Основната цел на предложенията е да се засили устойчивостта на обслужването на публичния дълг и да се насърчи устойчивият и приобщаващ растеж във всички държави членки чрез реформи и инвестиции. Предложенията на Комисията са насочени към подобряване на националната ангажираност, опростяване на рамката и преминаване към по-голям средносрочен фокус в съчетание с ефективно и по-последователно правоприлагане. Съгласно заключенията на Съвета от 14 март 2023 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС целта е законодателната работа да приключи през 2023 г. |
| --- | --- |

(8)

На 26 април 2023 г. Комисията представи законодателни предложения за извършване на цялостна реформа на правилата на Съюза за икономическо управление. Основната цел на предложенията е да се засили устойчивостта на обслужването на публичния дълг и да се насърчи устойчивият и приобщаващ растеж във всички държави членки чрез реформи и инвестиции. Предложенията на Комисията са насочени към подобряване на националната ангажираност, опростяване на рамката и преминаване към по-голям средносрочен фокус в съчетание с ефективно и по-последователно правоприлагане. Съгласно заключенията на Съвета от 14 март 2023 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС целта е законодателната работа да приключи през 2023 г.

| (9) | На 27 май 2021 г. Финландия представи на Комисията своя национален план за възстановяване и устойчивост в съответствие с член 18, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2021/241. Съгласно член 19 от Регламент (ЕС) 2021/241 Комисията оцени целесъобразността, ефективността, ефикасността и съгласуваността на плана за възстановяване и устойчивост в съответствие с насоките за оценка, съдържащи се в приложение V към посочения регламент. На 29 октомври 2021 г. Съветът прие своето решение за изпълнение за одобряване на оценката на плана за възстановяване и устойчивост на Финландия (6). Отпускането на траншовете зависи от приемането на решение на Комисията в съответствие с член 24, параграф 5 от Регламент (ЕС) 2021/241, в което се посочва, че Финландия е изпълнила задоволително съответните ключови етапи и цели, определени в решението за изпълнение на Съвета. Задоволителното изпълнение предполага, че постигането на предходните ключови етапи и цели е запазено. |
| --- | --- |

(9)

На 27 май 2021 г. Финландия представи на Комисията своя национален план за възстановяване и устойчивост в съответствие с член 18, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2021/241. Съгласно член 19 от Регламент (ЕС) 2021/241 Комисията оцени целесъобразността, ефективността, ефикасността и съгласуваността на плана за възстановяване и устойчивост в съответствие с насоките за оценка, съдържащи се в приложение V към посочения регламент. На 29 октомври 2021 г. Съветът прие своето решение за изпълнение за одобряване на оценката на плана за възстановяване и устойчивост на Финландия (6). Отпускането на траншовете зависи от приемането на решение на Комисията в съответствие с член 24, параграф 5 от Регламент (ЕС) 2021/241, в което се посочва, че Финландия е изпълнила задоволително съответните ключови етапи и цели, определени в решението за изпълнение на Съвета. Задоволителното изпълнение предполага, че постигането на предходните ключови етапи и цели е запазено.

| (10) | На 23 март 2023 г. Финландия представи своята национална програма за реформи за 2023 г. и своята програма за стабилност за 2023 г. в съответствие с член 4 от Регламент, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1466/97. Двете програми бяха оценени заедно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В съответствие с член 27 от Регламент (ЕС) 2021/241 националната програма за реформи за 2023 г. отразява също шестмесечното докладване на Финландия относно напредъка, постигнат при изпълнението на нейния план за възстановяване и устойчивост. |
| --- | --- |

(10)

На 23 март 2023 г. Финландия представи своята национална програма за реформи за 2023 г. и своята програма за стабилност за 2023 г. в съответствие с член 4 от Регламент, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1466/97. Двете програми бяха оценени заедно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В съответствие с член 27 от Регламент (ЕС) 2021/241 националната програма за реформи за 2023 г. отразява също шестмесечното докладване на Финландия относно напредъка, постигнат при изпълнението на нейния план за възстановяване и устойчивост.

| (11) | На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклада за Финландия за 2023 г. В него беше оценен напредъкът на Финландия в изпълнението на съответните специфични за държавата препоръки, приети от Съвета в периода 2019—2022 г., и беше направен преглед на изпълнението от страна на Финландия на плана за възстановяване и устойчивост. Въз основа на този анализ в доклада за държавата бяха посочени пропуски по отношение на предизвикателствата, които не са разгледани или са само частично разгледани в плана за възстановяване и устойчивост, както и по отношение на новите и нововъзникващите предизвикателства. В него бяха оценени също напредъкът на Финландия при прилагането на Европейския стълб на социалните права и постигането на водещите цели на Съюза в областта на заетостта, уменията и намаляването на бедността, както и напредъкът в постигането на целите на Обединените нации за устойчиво развитие. |
| --- | --- |

(11)

На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклада за Финландия за 2023 г. В него беше оценен напредъкът на Финландия в изпълнението на съответните специфични за държавата препоръки, приети от Съвета в периода 2019—2022 г., и беше направен преглед на изпълнението от страна на Финландия на плана за възстановяване и устойчивост. Въз основа на този анализ в доклада за държавата бяха посочени пропуски по отношение на предизвикателствата, които не са разгледани или са само частично разгледани в плана за възстановяване и устойчивост, както и по отношение на новите и нововъзникващите предизвикателства. В него бяха оценени също напредъкът на Финландия при прилагането на Европейския стълб на социалните права и постигането на водещите цели на Съюза в областта на заетостта, уменията и намаляването на бедността, както и напредъкът в постигането на целите на Обединените нации за устойчиво развитие.

| (12) | В съответствие с данни, потвърдени от Евростат, дефицитът по консолидирания държавен бюджет на Финландия е намалял от 2,8 % от БВП през 2021 г. до 0,9 % през 2022 г., а консолидираният държавен дълг е нараснал от 72,6 % от БВП в края на 2021 г. до 73,0 % в края на 2022 г. На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклад, изготвен в съответствие с член 126, параграф 3 от Договора. В него се разглежда състоянието на бюджета на Финландия, тъй като нейният консолидиран държавен дълг през 2022 г. надхвърли референтната стойност по Договора от 60 % от БВП и не спази стойността на целевия показател за намаляване на дълга. В доклада се стига до заключението, че критерият за дълга не е изпълнен. В съответствие със съобщението си от 8 март 2023 г. през пролетта на 2023 г. Комисията не предложи откриване на нови процедури при прекомерен дефицит. Впоследствие Комисията заяви, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. Финландия следва да вземе това предвид при изпълнението на бюджета си за 2023 г. и при изготвянето на своя проект на бюджетен план за 2024 г. |
| --- | --- |

(12)

В съответствие с данни, потвърдени от Евростат, дефицитът по консолидирания държавен бюджет на Финландия е намалял от 2,8 % от БВП през 2021 г. до 0,9 % през 2022 г., а консолидираният държавен дълг е нараснал от 72,6 % от БВП в края на 2021 г. до 73,0 % в края на 2022 г. На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклад, изготвен в съответствие с член 126, параграф 3 от Договора. В него се разглежда състоянието на бюджета на Финландия, тъй като нейният консолидиран държавен дълг през 2022 г. надхвърли референтната стойност по Договора от 60 % от БВП и не спази стойността на целевия показател за намаляване на дълга. В доклада се стига до заключението, че критерият за дълга не е изпълнен. В съответствие със съобщението си от 8 март 2023 г. през пролетта на 2023 г. Комисията не предложи откриване на нови процедури при прекомерен дефицит. Впоследствие Комисията заяви, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. Финландия следва да вземе това предвид при изпълнението на бюджета си за 2023 г. и при изготвянето на своя проект на бюджетен план за 2024 г.

| (13) | Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно от мерките на фискалната политика, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. През 2022 г. мерките на фискалната политика, водещи до намаляване на приходите, включваха временно увеличение на подлежащите на приспадане разходи за пътуване до работното място и увеличаване на данъчните облекчения за домакинствата при обновяването на отоплителната система, докато мерките на фискалната политика, водещи до увеличаване на разходите, включваха увеличаване на социалните помощи и изплащането на допълнителни детски надбавки, насочени към подобряване на покупателната способност на домакинствата с ниски доходи и справяне с причинените от инфлацията разходи. Комисията оценява нетните бюджетни разходи за тези мерки на 0,1 % от БВП през 2022 г. Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно и от бюджетните разходи за предоставянето на временна закрила на разселените лица от Украйна, които се оценяват на 0,1 % от БВП през 2022 г. В същото време прогнозните разходи за временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, намаляха до 0,2 % от БВП през 2022 г. спрямо 2,0 % през 2021 г. |
| --- | --- |

(13)

Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно от мерките на фискалната политика, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. През 2022 г. мерките на фискалната политика, водещи до намаляване на приходите, включваха временно увеличение на подлежащите на приспадане разходи за пътуване до работното място и увеличаване на данъчните облекчения за домакинствата при обновяването на отоплителната система, докато мерките на фискалната политика, водещи до увеличаване на разходите, включваха увеличаване на социалните помощи и изплащането на допълнителни детски надбавки, насочени към подобряване на покупателната способност на домакинствата с ниски доходи и справяне с причинените от инфлацията разходи. Комисията оценява нетните бюджетни разходи за тези мерки на 0,1 % от БВП през 2022 г. Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно и от бюджетните разходи за предоставянето на временна закрила на разселените лица от Украйна, които се оценяват на 0,1 % от БВП през 2022 г. В същото време прогнозните разходи за временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, намаляха до 0,2 % от БВП през 2022 г. спрямо 2,0 % през 2021 г.

| (14) | На 18 юни 2021 г. Съветът препоръча през 2022 г. Финландия (7) да поддържа подкрепяща фискална позиция, включително от импулса, осигурен от Механизма, и да запази инвестициите, финансирани на национално равнище. |
| --- | --- |

(14)

На 18 юни 2021 г. Съветът препоръча през 2022 г. Финландия (7) да поддържа подкрепяща фискална позиция, включително от импулса, осигурен от Механизма, и да запази инвестициите, финансирани на национално равнище.

| (15) | Според оценките на Комисията фискалната позиция (8) през 2022 г. беше като цяло неутрална — с равнище от –0,1 % от БВП, както беше препоръчано от Съвета. В съответствие с препоръката на Съвета Финландия продължи да подпомага възстановяването с инвестиции, които ще бъдат финансирани от Механизма. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, възлизаха на 0,3 % от БВП през 2022 г. (0,2 % от БВП през 2021 г.). Инвестициите, финансирани на национално равнище, осигуриха неутрален принос от 0,0 процентни пункта към фискалната позиция (9). Следователно Финландия е запазила инвестициите, финансирани на национално равнище, както се препоръчва от Съвета. Същевременно ръстът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (без новите мерки по отношение на приходите) доведе до като цяло неутрален принос в размер на 0,1 процентни пункта към фискалната позиция. Следователно Финландия е държала в достатъчна степен под контрол нарастването на текущите разходи, финансирани на национално равнище. |
| --- | --- |

(15)

Според оценките на Комисията фискалната позиция (8) през 2022 г. беше като цяло неутрална — с равнище от –0,1 % от БВП, както беше препоръчано от Съвета. В съответствие с препоръката на Съвета Финландия продължи да подпомага възстановяването с инвестиции, които ще бъдат финансирани от Механизма. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, възлизаха на 0,3 % от БВП през 2022 г. (0,2 % от БВП през 2021 г.). Инвестициите, финансирани на национално равнище, осигуриха неутрален принос от 0,0 процентни пункта към фискалната позиция (9). Следователно Финландия е запазила инвестициите, финансирани на национално равнище, както се препоръчва от Съвета. Същевременно ръстът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (без новите мерки по отношение на приходите) доведе до като цяло неутрален принос в размер на 0,1 процентни пункта към фискалната позиция. Следователно Финландия е държала в достатъчна степен под контрол нарастването на текущите разходи, финансирани на национално равнище.

| (16) | Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в програмата за стабилност за 2023 г. е в съответствие с прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. както за 2023 г., така и за 2024 г. Правителството предвижда реалният БВП да се свие слабо с 0,2 % през 2023 г. и да нарасне с 1,3 % през 2024 г. За сравнение в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда положителен растеж на реалния БВП от 0,2 % през 2023 г. и 1,4 % през 2024 г. И според двата набора от прогнози нетният износ ще бъде основният двигател на растежа през 2023 г., докато през 2024 г. се очаква по-широко подобрение на икономическите резултати, тъй като вътрешното търсене също ще се възстанови. |
| --- | --- |

(16)

Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в програмата за стабилност за 2023 г. е в съответствие с прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. както за 2023 г., така и за 2024 г. Правителството предвижда реалният БВП да се свие слабо с 0,2 % през 2023 г. и да нарасне с 1,3 % през 2024 г. За сравнение в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда положителен растеж на реалния БВП от 0,2 % през 2023 г. и 1,4 % през 2024 г. И според двата набора от прогнози нетният износ ще бъде основният двигател на растежа през 2023 г., докато през 2024 г. се очаква по-широко подобрение на икономическите резултати, тъй като вътрешното търсене също ще се възстанови.

| (17) | В своята програма за стабилност за 2023 г. правителството очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да се увеличи до 2,6% от БВП през 2023 г. Увеличението през 2023 г. се дължи главно на индексацията на социалните помощи, финансирането от централното държавно управление за местните органи, по-големите разходи за лихви, както и на допълнителните разходи за отбрана и инвестициите, свързани с научноизследователска и развойна дейност (НИРД). Според програмата за стабилност за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да нарасне от 73,0 % в края на 2022 г. до 74,4 % в края на 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 2,6 % от БВП за 2023 г. Това съответства на дефицита, предвиден в програмата за стабилност за 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-ниско съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 73,9% в края на 2023 г. Разликата се дължи на малко по-силен дефлатор, предвиден в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. |
| --- | --- |

(17)

В своята програма за стабилност за 2023 г. правителството очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да се увеличи до 2,6% от БВП през 2023 г. Увеличението през 2023 г. се дължи главно на индексацията на социалните помощи, финансирането от централното държавно управление за местните органи, по-големите разходи за лихви, както и на допълнителните разходи за отбрана и инвестициите, свързани с научноизследователска и развойна дейност (НИРД). Според програмата за стабилност за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да нарасне от 73,0 % в края на 2022 г. до 74,4 % в края на 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 2,6 % от БВП за 2023 г. Това съответства на дефицита, предвиден в програмата за стабилност за 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-ниско съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 73,9% в края на 2023 г. Разликата се дължи на малко по-силен дефлатор, предвиден в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г.

| (18) | Салдото по консолидирания държавен бюджет през 2023 г. се очаква да продължи да се влияе от фискалните мерки, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. Те се състоят от мерки, които бяха продължени от 2022 г. (по-специално: допълнителни временни увеличения на подлежащите на приспадане разходи за пътуване до работното място и данъчни облекчения за домакинствата при обновяване на отоплителната система) и нови мерки, като например временно възстановяване на разходите за електроенергия и данъчни кредити за електроенергия, както и временно намаление на ставката на данъка върху добавената стойност (ДДС) върху електроенергията и пътническия транспорт. Разходите за тези мерки се компенсират частично от данъци върху извънредните печалби на доставчиците на енергия, а именно временен данък върху печалбата на електроенергийните дружества. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда нетните бюджетни разходи за мерките за подкрепа да бъдат в размер на 0,3 % от БВП през 2023 г. (10) Повечето мерки през 2023 г. не изглеждат насочени към най-уязвимите домакинства или предприятия и не запазват изцяло ценовия сигнал за намаляване на търсенето на енергия и повишаване на енергийната ефективност. В резултат на това в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. размерът на целевите мерки за подкрепа, който трябва да бъде взет предвид при оценката на спазването на препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. (11), се оценява на 0,1 % от БВП през 2023 г. (спрямо 0,0 % от БВП през 2022 г.). Бюджетните разходи за временната закрила, предоставена на разселените лица от Украйна, се очаква да нараснат с 0,2 процентни пункта от БВП в сравнение с 2022 г. |
| --- | --- |

(18)

Салдото по консолидирания държавен бюджет през 2023 г. се очаква да продължи да се влияе от фискалните мерки, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. Те се състоят от мерки, които бяха продължени от 2022 г. (по-специално: допълнителни временни увеличения на подлежащите на приспадане разходи за пътуване до работното място и данъчни облекчения за домакинствата при обновяване на отоплителната система) и нови мерки, като например временно възстановяване на разходите за електроенергия и данъчни кредити за електроенергия, както и временно намаление на ставката на данъка върху добавената стойност (ДДС) върху електроенергията и пътническия транспорт. Разходите за тези мерки се компенсират частично от данъци върху извънредните печалби на доставчиците на енергия, а именно временен данък върху печалбата на електроенергийните дружества. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда нетните бюджетни разходи за мерките за подкрепа да бъдат в размер на 0,3 % от БВП през 2023 г. (10) Повечето мерки през 2023 г. не изглеждат насочени към най-уязвимите домакинства или предприятия и не запазват изцяло ценовия сигнал за намаляване на търсенето на енергия и повишаване на енергийната ефективност. В резултат на това в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. размерът на целевите мерки за подкрепа, който трябва да бъде взет предвид при оценката на спазването на препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. (11), се оценява на 0,1 % от БВП през 2023 г. (спрямо 0,0 % от БВП през 2022 г.). Бюджетните разходи за временната закрила, предоставена на разселените лица от Украйна, се очаква да нараснат с 0,2 процентни пункта от БВП в сравнение с 2022 г.

| (19) | В препоръката си от 12 юли 2022 г. Съветът препоръча Финландия да предприеме действия, за да гарантира, че през 2023 г. растежът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи е в съответствие с като цяло неутрална позиция на политиката (12), като се вземе предвид продължаващата временна и целенасочена подкрепа за най-уязвимите на покачването на цените на енергията домакинства и предприятия и за хората, бягащи от Украйна. Финландия следва да има готовност да адаптира текущите разходи към променящата се ситуация. На Финландия се препоръча също да увеличи публичните инвестиции за екологичния и цифровия преход, както и за енергийната сигурност, като се вземе предвид инициативата REPowerEU, включително чрез използване на Механизма и други фондове на Съюза. |
| --- | --- |

(19)

В препоръката си от 12 юли 2022 г. Съветът препоръча Финландия да предприеме действия, за да гарантира, че през 2023 г. растежът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи е в съответствие с като цяло неутрална позиция на политиката (12), като се вземе предвид продължаващата временна и целенасочена подкрепа за най-уязвимите на покачването на цените на енергията домакинства и предприятия и за хората, бягащи от Украйна. Финландия следва да има готовност да адаптира текущите разходи към променящата се ситуация. На Финландия се препоръча също да увеличи публичните инвестиции за екологичния и цифровия преход, както и за енергийната сигурност, като се вземе предвид инициативата REPowerEU, включително чрез използване на Механизма и други фондове на Съюза.

| (20) | През 2023 г. в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда фискалната позиция да бъде експанзионистична (-1,0 % от БВП), в контекста на висока инфлация. Това се предхожда от като цяло неутрална фискална позиция през 2022 г. (–0,1 % от БВП). Увеличението на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) през 2023 г. се очаква да осигури експанзионистичен принос от 0,6 % от БВП към фискалната позиция. Това включва като цяло стабилните разходи за целевите мерки за подкрепа на домакинствата и предприятията, които са най-уязвими по отношение на покачването на цените на енергията. Това включва и по-високите разходи за предоставяне на временна закрила на разселените лица от Украйна (увеличение с 0,2 % от БВП). Поради това експанзионистичният принос на финансираните на национално равнище първични текущи разходи се дължи само частично на временната и целенасочена подкрепа за домакинствата и предприятията, които са най-уязвими по отношение на покачването на цените на енергията, и за хората, бягащи от Украйна. Експанзионистичният растеж на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) се дължи също на индексацията на социалните плащания, финансирането от централното държавно управление за местните органи, както и допълнителните разходи за отбрана и инвестициите, свързани с НИРД. В обобщение, прогнозираният растеж на финансираните на национално равнище първични текущи разходи не е в съответствие с препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по линия на Механизма и други фондове на Съюза, възлизаха на 0,4 % от БВП през 2023 г., докато финансираните на национално равнище инвестиции осигуриха експанзионистичен принос към фискалната позиция от 0,4 процентни пункта (13). Поради това Финландия планира да финансира допълнителни инвестиции чрез Механизма и се очаква да запази инвестициите, финансирани на национално равнище. Тя планира да финансира публични инвестиции за екологичния и цифровия преход и за енергийна сигурност, като например субсидии за подмяна на котли, захранвани с изкопаеми горива, и за зарядни станции за електрически превозни средства и електроенергийни мрежи, както и проекта Digirail, чиято цел е да се обнови системата за контрол на влаковете, виртуалния финландски портал за улесняване на трудовата имиграция и проекта за икономика в реално време (RTE), който има за цел да цифровизира стопанските сделки, които са частично финансирани по линия на Механизма и други фондове на Съюза. |
| --- | --- |

(20)

През 2023 г. в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда фискалната позиция да бъде експанзионистична (-1,0 % от БВП), в контекста на висока инфлация. Това се предхожда от като цяло неутрална фискална позиция през 2022 г. (–0,1 % от БВП). Увеличението на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) през 2023 г. се очаква да осигури експанзионистичен принос от 0,6 % от БВП към фискалната позиция. Това включва като цяло стабилните разходи за целевите мерки за подкрепа на домакинствата и предприятията, които са най-уязвими по отношение на покачването на цените на енергията. Това включва и по-високите разходи за предоставяне на временна закрила на разселените лица от Украйна (увеличение с 0,2 % от БВП). Поради това експанзионистичният принос на финансираните на национално равнище първични текущи разходи се дължи само частично на временната и целенасочена подкрепа за домакинствата и предприятията, които са най-уязвими по отношение на покачването на цените на енергията, и за хората, бягащи от Украйна. Експанзионистичният растеж на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) се дължи също на индексацията на социалните плащания, финансирането от централното държавно управление за местните органи, както и допълнителните разходи за отбрана и инвестициите, свързани с НИРД. В обобщение, прогнозираният растеж на финансираните на национално равнище първични текущи разходи не е в съответствие с препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по линия на Механизма и други фондове на Съюза, възлизаха на 0,4 % от БВП през 2023 г., докато финансираните на национално равнище инвестиции осигуриха експанзионистичен принос към фискалната позиция от 0,4 процентни пункта (13). Поради това Финландия планира да финансира допълнителни инвестиции чрез Механизма и се очаква да запази инвестициите, финансирани на национално равнище. Тя планира да финансира публични инвестиции за екологичния и цифровия преход и за енергийна сигурност, като например субсидии за подмяна на котли, захранвани с изкопаеми горива, и за зарядни станции за електрически превозни средства и електроенергийни мрежи, както и проекта Digirail, чиято цел е да се обнови системата за контрол на влаковете, виртуалния финландски портал за улесняване на трудовата имиграция и проекта за икономика в реално време (RTE), който има за цел да цифровизира стопанските сделки, които са частично финансирани по линия на Механизма и други фондове на Съюза.

| (21) | Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да се запази на равнище 2,6 % от БВП през 2024 г. Очаква се увеличението на данъчните приходи да се забави, а разходите за лихви да бъдат по-големи. Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да нарасне до 76,9 % в края на 2024 г. Въз основа на мерките на политиката, известни към крайната дата на изготвяне на прогнозата, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 2,6 % от БВП през 2024 г. Това съответства на дефицита, предвиден в програмата за стабилност за 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-ниско съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 76,2 % в края на 2024 г. |
| --- | --- |

(21)

Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да се запази на равнище 2,6 % от БВП през 2024 г. Очаква се увеличението на данъчните приходи да се забави, а разходите за лихви да бъдат по-големи. Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да нарасне до 76,9 % в края на 2024 г. Въз основа на мерките на политиката, известни към крайната дата на изготвяне на прогнозата, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 2,6 % от БВП през 2024 г. Това съответства на дефицита, предвиден в програмата за стабилност за 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-ниско съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 76,2 % в края на 2024 г.

| (22) | В програмата за стабилност за 2023 г. се предвижда постепенно премахване на всички мерки за енергийна подкрепа през 2024 г. Понастоящем Комисията приема, че мерките за енергийна подкрепа ще бъдат премахнати изцяло през 2024 г. Това се базира на допускането, че няма да има нови увеличения на цените на енергията. |
| --- | --- |

(22)

В програмата за стабилност за 2023 г. се предвижда постепенно премахване на всички мерки за енергийна подкрепа през 2024 г. Понастоящем Комисията приема, че мерките за енергийна подкрепа ще бъдат премахнати изцяло през 2024 г. Това се базира на допускането, че няма да има нови увеличения на цените на енергията.

| (23) | В Регламент (ЕО) No 1466/97 се призовава за годишно подобрение на структурното бюджетно салдо в посока постигане на средносрочната бюджетна цел с 0,5% от БВП като референтна стойност (14). Като се вземат предвид съображенията за фискална устойчивост, според Комисията би било целесъобразно да има подобрение на структурното салдо от поне 0,3% от БВП за 2024 г. За да се гарантира такова подобрение, и в съответствие с методиката на Комисията, нарастването на финансираните на национално равнище нетни първични разходи (15) през 2024 г. следва да не надвишава 2,2%, както е отразено в настоящата препоръка. В същото време оставащите мерки за енергийна подкрепа (които понастоящем Комисията оценява на 0,3% от БВП през 2023 г.) следва постепенно да бъдат премахнати, ако развитието на енергийния пазар позволява това и като се започне от най-слабо насочените мерки, а свързаните с това икономии следва да бъдат използвани за намаляване на бюджетния дефицит. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. ръстът на финансираните на национално равнище нетни първични текущи разходи през 2023 г. не е в съответствие с препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. Ако това се потвърди, ще бъде целесъобразно растежът на нетните първични разходи през 2024 г. да бъде по-малък. |
| --- | --- |

(23)

В Регламент (ЕО) No 1466/97 се призовава за годишно подобрение на структурното бюджетно салдо в посока постигане на средносрочната бюджетна цел с 0,5% от БВП като референтна стойност (14). Като се вземат предвид съображенията за фискална устойчивост, според Комисията би било целесъобразно да има подобрение на структурното салдо от поне 0,3% от БВП за 2024 г. За да се гарантира такова подобрение, и в съответствие с методиката на Комисията, нарастването на финансираните на национално равнище нетни първични разходи (15) през 2024 г. следва да не надвишава 2,2%, както е отразено в настоящата препоръка. В същото време оставащите мерки за енергийна подкрепа (които понастоящем Комисията оценява на 0,3% от БВП през 2023 г.) следва постепенно да бъдат премахнати, ако развитието на енергийния пазар позволява това и като се започне от най-слабо насочените мерки, а свързаните с това икономии следва да бъдат използвани за намаляване на бюджетния дефицит. Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. ръстът на финансираните на национално равнище нетни първични текущи разходи през 2023 г. не е в съответствие с препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. Ако това се потвърди, ще бъде целесъобразно растежът на нетните първични разходи през 2024 г. да бъде по-малък.

| (24) | Ако се допусне, че политиките остават непроменени, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда нетните първични разходи, финансирани на национално равнище, да нараснат с 2,8 % през 2024 г., което е над препоръчания темп на растеж. |
| --- | --- |

(24)

Ако се допусне, че политиките остават непроменени, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда нетните първични разходи, финансирани на национално равнище, да нараснат с 2,8 % през 2024 г., което е над препоръчания темп на растеж.

| (25) | Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква публичните инвестиции да останат на равнище 4,5 % от БВП през 2023 г. и 2024 г. Това е отражение на инвестициите, финансирани на национално равнище, и на инвестициите, финансирани от Съюза, по-специално чрез Механизма. Програмата за стабилност за 2023 г. се позовава на реформи и инвестиции, които се очаква да допринесат за фискалната устойчивост и устойчивия и приобщаващ растеж. Тези реформи и инвестиции включват реформата на здравните и социалните услуги, която също е част от плана за възстановяване и устойчивост, въпреки че прогнозите за бъдещите икономии, които ще бъдат постигнати с тази реформа, са все още несигурни. |
| --- | --- |

(25)

Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква публичните инвестиции да останат на равнище 4,5 % от БВП през 2023 г. и 2024 г. Това е отражение на инвестициите, финансирани на национално равнище, и на инвестициите, финансирани от Съюза, по-специално чрез Механизма. Програмата за стабилност за 2023 г. се позовава на реформи и инвестиции, които се очаква да допринесат за фискалната устойчивост и устойчивия и приобщаващ растеж. Тези реформи и инвестиции включват реформата на здравните и социалните услуги, която също е част от плана за възстановяване и устойчивост, въпреки че прогнозите за бъдещите икономии, които ще бъдат постигнати с тази реформа, са все още несигурни.

| (26) | В програмата за стабилност за 2023 г. се очертава средносрочен фискален план до 2027 г. Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да се увеличи до 3,1 % от БВП през 2025 г., а след това леко да спадне до 2,9 % до 2026 г. Следователно се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет да бъде под 3 % от БВП през 2026 г. Според програмата за стабилност за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да нарасне от 76,9 % в края на 2024 г. до 80,7 % до края на 2026 г. |
| --- | --- |

(26)

В програмата за стабилност за 2023 г. се очертава средносрочен фискален план до 2027 г. Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да се увеличи до 3,1 % от БВП през 2025 г., а след това леко да спадне до 2,9 % до 2026 г. Следователно се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет да бъде под 3 % от БВП през 2026 г. Според програмата за стабилност за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да нарасне от 76,9 % в края на 2024 г. до 80,7 % до края на 2026 г.

| (27) | Финландия разполага с ефективна и приобщаваща система за социално подпомагане с високо равнище на социална закрила, но тя е сложна и някои от нейните стимули се превръщат в капани. През 2020 г. на специална парламентарна комисия беше възложено да разработи реформата на системата за социална сигурност до 2027 г. През януари 2022 г. комисията публикува резултатите от работата си по картографиране на проблемите, а през март 2023 г. представи своя междинен доклад, който съдържа 31 предложения за проучвания, изготвяне на законодателни актове и проекти за развитие, предназначени за бъдещите правителства. Следващите стъпки ще включват започването на законодателна работа за рационализиране на системата за социално подпомагане и за увеличаване на стимулите за работа, като същевременно се запази социалната закрила и се повиши равнището на заетост. Важно е работата по реформиране на системата за социална сигурност да продължи, за да се подпомогне дългосрочната устойчивост на публичните финанси. |
| --- | --- |

(27)

Финландия разполага с ефективна и приобщаваща система за социално подпомагане с високо равнище на социална закрила, но тя е сложна и някои от нейните стимули се превръщат в капани. През 2020 г. на специална парламентарна комисия беше възложено да разработи реформата на системата за социална сигурност до 2027 г. През януари 2022 г. комисията публикува резултатите от работата си по картографиране на проблемите, а през март 2023 г. представи своя междинен доклад, който съдържа 31 предложения за проучвания, изготвяне на законодателни актове и проекти за развитие, предназначени за бъдещите правителства. Следващите стъпки ще включват започването на законодателна работа за рационализиране на системата за социално подпомагане и за увеличаване на стимулите за работа, като същевременно се запази социалната закрила и се повиши равнището на заетост. Важно е работата по реформиране на системата за социална сигурност да продължи, за да се подпомогне дългосрочната устойчивост на публичните финанси.

| (28) | В съответствие с член 19, параграф 3, буква б) от Регламент (ЕС) 2021/241 и критерий 2.2 от приложение V към него планът за възстановяване и устойчивост включва широк набор от взаимно подсилващи се реформи и инвестиции, които трябва да бъдат изпълнени до 2026 г. Изпълнението на плана за възстановяване и устойчивост на Финландия е в ход. Все още не са подписани обаче оперативните договорености между Комисията и Финландия. Тази стъпка е необходима за подаването на първото искане за плащане съгласно плана за възстановяване и устойчивост и за да се даде възможност на Финландия да навакса договорения график на исканията за плащане. Финландия представи изменение на своя план за възстановяване и устойчивост през януари 2023 г., което Съветът одобри на 14 март 2023 г. Това изменение беше направено в контекста на актуализирането на максималното финансово участие, налично за държавите членки от Механизма, и се състоеше от пропорционално намаляване на финансирането по четирите стълба на плана. През 2023 г. се планира друго изменение на плана за възстановяване и устойчивост с цел да се предвиди финансирането по главата за REPowerEU. Бързото включване на новата глава за REPowerEU в плана за възстановяване и устойчивост ще позволи да бъдат финансирани допълнителни реформи и инвестиции в подкрепа на стратегическите цели на Финландия в областта на енергетиката и екологичния преход. Системното и ефективно участие на местните и регионалните власти, социалните партньори и други съответни заинтересовани страни продължава да бъде важно за успешното изпълнение на плана за възстановяване и устойчивост, както и на други икономически политики и политики в областта на заетостта, които излизат извън рамките на този план, за да се гарантира широка ангажираност с цялостната програма на политиката. |
| --- | --- |

(28)

В съответствие с член 19, параграф 3, буква б) от Регламент (ЕС) 2021/241 и критерий 2.2 от приложение V към него планът за възстановяване и устойчивост включва широк набор от взаимно подсилващи се реформи и инвестиции, които трябва да бъдат изпълнени до 2026 г. Изпълнението на плана за възстановяване и устойчивост на Финландия е в ход. Все още не са подписани обаче оперативните договорености между Комисията и Финландия. Тази стъпка е необходима за подаването на първото искане за плащане съгласно плана за възстановяване и устойчивост и за да се даде възможност на Финландия да навакса договорения график на исканията за плащане. Финландия представи изменение на своя план за възстановяване и устойчивост през януари 2023 г., което Съветът одобри на 14 март 2023 г. Това изменение беше направено в контекста на актуализирането на максималното финансово участие, налично за държавите членки от Механизма, и се състоеше от пропорционално намаляване на финансирането по четирите стълба на плана. През 2023 г. се планира друго изменение на плана за възстановяване и устойчивост с цел да се предвиди финансирането по главата за REPowerEU. Бързото включване на новата глава за REPowerEU в плана за възстановяване и устойчивост ще позволи да бъдат финансирани допълнителни реформи и инвестиции в подкрепа на стратегическите цели на Финландия в областта на енергетиката и екологичния преход. Системното и ефективно участие на местните и регионалните власти, социалните партньори и други съответни заинтересовани страни продължава да бъде важно за успешното изпълнение на плана за възстановяване и устойчивост, както и на други икономически политики и политики в областта на заетостта, които излизат извън рамките на този план, за да се гарантира широка ангажираност с цялостната програма на политиката.

| (29) | През 2022 г. Комисията одобри всички програмни документи на Финландия в областта на политиката на сближаване. Бързото изпълнение на програмите по линия на политиката на сближаване при взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост, включително главата за REPowerEU, е от ключово значение за постигане на екологичния и цифровия преход, повишаване на икономическата и социалната устойчивост, както и за осигуряване на балансирано териториално развитие в Финландия. |
| --- | --- |

(29)

През 2022 г. Комисията одобри всички програмни документи на Финландия в областта на политиката на сближаване. Бързото изпълнение на програмите по линия на политиката на сближаване при взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост, включително главата за REPowerEU, е от ключово значение за постигане на екологичния и цифровия преход, повишаване на икономическата и социалната устойчивост, както и за осигуряване на балансирано териториално развитие в Финландия.

| (30) | Освен икономическите и социалните предизвикателства, разгледани в плана за възстановяване и устойчивост и програмите по линия на политиката на сближаване, Финландия е изправена пред редица допълнителни предизвикателства, свързани с недостига на умения, политиките в областта на образованието и обучението, енергийната политика и екологичния преход. |
| --- | --- |

(30)

Освен икономическите и социалните предизвикателства, разгледани в плана за възстановяване и устойчивост и програмите по линия на политиката на сближаване, Финландия е изправена пред редица допълнителни предизвикателства, свързани с недостига на умения, политиките в областта на образованието и обучението, енергийната политика и екологичния преход.

| (31) | Въпреки че финландският пазар на труда постигна силни резултати през 2022 г., броят на незаетите работни места бързо се увеличи, което отразява несъответствията между търсените и предлаганите умения и недостига на работна ръка в различните сектори, по-специално в секторите на услугите, строителството, информационните и комуникационни технологии, образованието, здравеопазването и социалните грижи. Предлагането на квалифицирана работна ръка е ограничено от относително малкия брой завършили висше образование в областите на обучение, които са най-търсени на пазара на труда, а също и относително ниското равнище на трудова имиграция. В същото време броят на завършилите висше образование за хората на възраст 25—34 години е под средния за Съюза. Недостигът на работна ръка и умения поставя предизвикателства пред конкурентоспособността и дългосрочния растеж на Финландия и ще бъде допълнително утежнен от застаряването на населението, относително слабата регионална трудова мобилност и повишеното търсене на нови умения в контекста на екологичния и цифровия преход. |
| --- | --- |

(31)

Въпреки че финландският пазар на труда постигна силни резултати през 2022 г., броят на незаетите работни места бързо се увеличи, което отразява несъответствията между търсените и предлаганите умения и недостига на работна ръка в различните сектори, по-специално в секторите на услугите, строителството, информационните и комуникационни технологии, образованието, здравеопазването и социалните грижи. Предлагането на квалифицирана работна ръка е ограничено от относително малкия брой завършили висше образование в областите на обучение, които са най-търсени на пазара на труда, а също и относително ниското равнище на трудова имиграция. В същото време броят на завършилите висше образование за хората на възраст 25—34 години е под средния за Съюза. Недостигът на работна ръка и умения поставя предизвикателства пред конкурентоспособността и дългосрочния растеж на Финландия и ще бъде допълнително утежнен от застаряването на населението, относително слабата регионална трудова мобилност и повишеното търсене на нови умения в контекста на екологичния и цифровия преход.

| (32) | Новият закон за климата на Финландия влезе в сила на 1 юли 2022 г. и заложи в националното законодателство целта на Финландия да стане първата социална държава без изкопаеми горива до 2035 г. Със закона се определят цели в областта на климата за 2030 г., 2040 г. и 2050 г. Финландската икономика обаче все още е сред най-енергоемките в Съюза. Енергетиката, промишлеността, транспортът и сградите са основните сектори, които ще трябва да допринесат за значително намаляване на емисиите на парникови газове. През 2021 г. възобновяемите енергийни източници съставляваха значителна част от енергийния микс на Финландия, достигайки 43 %, като след тях се нареждат нефтът с 24 %, ядрената енергия с 17 % и въглищата с 9 %. Русия продължава да бъде важен източник на ядрено гориво. Потреблението на природен газ във Финландия е намаляло с 56 % между август 2022 г. и март 2023 г. в сравнение със средното потребление на газ за същия период през предходните 5 години, което е отвъд целта за намаление с 15 %. Финландия може да продължи да полага усилия за временно намаляване на търсенето на газ до 31 март 2024 г. в съответствие с Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета (16). |
| --- | --- |

(32)

Новият закон за климата на Финландия влезе в сила на 1 юли 2022 г. и заложи в националното законодателство целта на Финландия да стане първата социална държава без изкопаеми горива до 2035 г. Със закона се определят цели в областта на климата за 2030 г., 2040 г. и 2050 г. Финландската икономика обаче все още е сред най-енергоемките в Съюза. Енергетиката, промишлеността, транспортът и сградите са основните сектори, които ще трябва да допринесат за значително намаляване на емисиите на парникови газове. През 2021 г. възобновяемите енергийни източници съставляваха значителна част от енергийния микс на Финландия, достигайки 43 %, като след тях се нареждат нефтът с 24 %, ядрената енергия с 17 % и въглищата с 9 %. Русия продължава да бъде важен източник на ядрено гориво. Потреблението на природен газ във Финландия е намаляло с 56 % между август 2022 г. и март 2023 г. в сравнение със средното потребление на газ за същия период през предходните 5 години, което е отвъд целта за намаление с 15 %. Финландия може да продължи да полага усилия за временно намаляване на търсенето на газ до 31 март 2024 г. в съответствие с Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета (16).

| (33) | Сред предизвикателствата пред постигането на дългосрочните цели в областта на климата са значителният недостиг на частни и публични инвестиции в основните сектори с емисии, както и забавянията в реализацията на инвестиции в енергия от възобновяеми източници, причинени от натрупалите се заявленията за издаване на екологични разрешителни, които се нуждаят от обработка. Необходимо е допълнително рационализиране на процедурите, което да позволи изчистването на неизпълнените енергийни проекти и да улесни осигуряването на допълнителни приоритетни инвестиции. |
| --- | --- |

(33)

Сред предизвикателствата пред постигането на дългосрочните цели в областта на климата са значителният недостиг на частни и публични инвестиции в основните сектори с емисии, както и забавянията в реализацията на инвестиции в енергия от възобновяеми източници, причинени от натрупалите се заявленията за издаване на екологични разрешителни, които се нуждаят от обработка. Необходимо е допълнително рационализиране на процедурите, което да позволи изчистването на неизпълнените енергийни проекти и да улесни осигуряването на допълнителни приоритетни инвестиции.

| (34) | Високите цени на енергията и амбициозните цели в областта на климата налагат по-бързи и по-големи инвестициите в декарбонизация. Въпреки по-бързото от очакваното нарастване на продажбите на електрически превозни средства, необходимите инвестиции в по-нататъшното им навлизане, по-специално електрификацията на тежкотоварните превозни средства, е малко вероятно да се осъществят при пазарни условия поради дългите разстояния и слабо населените райони, които характеризират Финландия. Приблизително 40 % от железопътната мрежа все още не е електрифицирана. |
| --- | --- |

(34)

Високите цени на енергията и амбициозните цели в областта на климата налагат по-бързи и по-големи инвестициите в декарбонизация. Въпреки по-бързото от очакваното нарастване на продажбите на електрически превозни средства, необходимите инвестиции в по-нататъшното им навлизане, по-специално електрификацията на тежкотоварните превозни средства, е малко вероятно да се осъществят при пазарни условия поради дългите разстояния и слабо населените райони, които характеризират Финландия. Приблизително 40 % от железопътната мрежа все още не е електрифицирана.

| (35) | За да се подобри сигурността на доставките, електропреносната мрежа във Финландия би могла да бъде подсилена. Енергията от възобновяеми източници все повече се произвежда далеч от центровете на потребление. Въпреки че Финландия предприе решителни действия, за да намали зависимостта си от внос на руски нефт, въглища и газ, една от двете атомни електроцентрали във Финландия остава изцяло зависима от руското гориво. Необходими са силни междусистемни връзки между Финландия и съседните държави, за да се гарантира добре функциониращ пазар на електроенергия в целия регион и да се увеличи прогнозният принос на енергията от възобновяеми източници към енергийния микс. |
| --- | --- |

(35)

За да се подобри сигурността на доставките, електропреносната мрежа във Финландия би могла да бъде подсилена. Енергията от възобновяеми източници все повече се произвежда далеч от центровете на потребление. Въпреки че Финландия предприе решителни действия, за да намали зависимостта си от внос на руски нефт, въглища и газ, една от двете атомни електроцентрали във Финландия остава изцяло зависима от руското гориво. Необходими са силни междусистемни връзки между Финландия и съседните държави, за да се гарантира добре функциониращ пазар на електроенергия в целия регион и да се увеличи прогнозният принос на енергията от възобновяеми източници към енергийния микс.

| (36) | Недостигът на работна ръка и умения в сектори и професии, които са от ключово значение за екологичния преход, включително производството, внедряването и поддръжката на технологии с нулеви нетни емисии, създават пречки пред прехода към икономика с нулеви нетни емисии. През 2022 г. във Финландия бе отчетен недостиг на работна ръка за 37 професии, изискващи специфични умения или знания за екологичния преход, включително работници в областта на изолацията, строителни инженери, водопроводчици и монтажници на тръби. Висококачествените системи за образование и обучение, които отговарят на променящите се нужди на пазара на труда, и целенасочените мерки за повишаване на квалификацията и за преквалификация са от ключово значение за намаляване на недостига на умения и насърчаване на приобщаването и пренасочването на работната сила. За да се отключи неоползотвореното предлагане на работна ръка, тези мерки трябва да бъдат достъпни, по-специално за физическите лица, секторите и регионите, които са най-силно засегнати от екологичния преход. |
| --- | --- |

(36)

Недостигът на работна ръка и умения в сектори и професии, които са от ключово значение за екологичния преход, включително производството, внедряването и поддръжката на технологии с нулеви нетни емисии, създават пречки пред прехода към икономика с нулеви нетни емисии. През 2022 г. във Финландия бе отчетен недостиг на работна ръка за 37 професии, изискващи специфични умения или знания за екологичния преход, включително работници в областта на изолацията, строителни инженери, водопроводчици и монтажници на тръби. Висококачествените системи за образование и обучение, които отговарят на променящите се нужди на пазара на труда, и целенасочените мерки за повишаване на квалификацията и за преквалификация са от ключово значение за намаляване на недостига на умения и насърчаване на приобщаването и пренасочването на работната сила. За да се отключи неоползотвореното предлагане на работна ръка, тези мерки трябва да бъдат достъпни, по-специално за физическите лица, секторите и регионите, които са най-силно засегнати от екологичния преход.

| (37) | В светлината на оценката на Комисията Съветът разгледа програмата за стабилност за 2023 г., като становището му (17) е изразено в препоръка 1. |
| --- | --- |

(37)

В светлината на оценката на Комисията Съветът разгледа програмата за стабилност за 2023 г., като становището му (17) е изразено в препоръка 1.

| (38) | С оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките на държавите членки от еврозоната и колективния им принос за функционирането на Икономическия и паричен съюз, Съветът препоръча на държавите членки от еврозоната да предприемат действия, включително чрез своите планове за възстановяване и устойчивост, за i) запазване на устойчивостта на обслужването на дълга и въздържане от широка подкрепа за съвкупното търсене през 2023 г., по-добро насочване на фискалните мерки, предприети за смекчаване на въздействието на високите цени на енергията, и обмисляне на подходящи начини за прекратяване на подкрепата при намаляване на натиска върху цените на енергията; ii) поддържане на високо равнище на публичните инвестиции и насърчаване на частните инвестиции в подкрепа на екологичния и цифровия преход; iii) подкрепа за промените в заплащането, които смекчават загубата на покупателна способност, като същевременно се ограничават вторичните ефекти върху инфлацията, допълнително подобряване на активните политики по заетостта и преодоляване на недостига на умения; iv) подобряване на бизнес средата и гарантиране, че енергийната подкрепа за дружествата е икономически ефективна, временна и насочена към жизнеспособни предприятия, както и че запазва стимулите за екологичния преход; и v) запазване на макрофинансовата стабилност и наблюдение на рисковете, като същевременно продължава работата по завършването на банковия съюз. За Финландия препоръки 1, 2, 3 и 4 допринасят за изпълнението на първата, втората и третата препоръка, изложени в Препоръката от 2023 г. относно еврозоната, |
| --- | --- |

(38)

С оглед на тясната взаимообвързаност между икономиките на държавите членки от еврозоната и колективния им принос за функционирането на Икономическия и паричен съюз, Съветът препоръча на държавите членки от еврозоната да предприемат действия, включително чрез своите планове за възстановяване и устойчивост, за i) запазване на устойчивостта на обслужването на дълга и въздържане от широка подкрепа за съвкупното търсене през 2023 г., по-добро насочване на фискалните мерки, предприети за смекчаване на въздействието на високите цени на енергията, и обмисляне на подходящи начини за прекратяване на подкрепата при намаляване на натиска върху цените на енергията; ii) поддържане на високо равнище на публичните инвестиции и насърчаване на частните инвестиции в подкрепа на екологичния и цифровия преход; iii) подкрепа за промените в заплащането, които смекчават загубата на покупателна способност, като същевременно се ограничават вторичните ефекти върху инфлацията, допълнително подобряване на активните политики по заетостта и преодоляване на недостига на умения; iv) подобряване на бизнес средата и гарантиране, че енергийната подкрепа за дружествата е икономически ефективна, временна и насочена към жизнеспособни предприятия, както и че запазва стимулите за екологичния преход; и v) запазване на макрофинансовата стабилност и наблюдение на рисковете, като същевременно продължава работата по завършването на банковия съюз. За Финландия препоръки 1, 2, 3 и 4 допринасят за изпълнението на първата, втората и третата препоръка, изложени в Препоръката от 2023 г. относно еврозоната,

ПРЕПОРЪЧВА на Финландия да предприеме следните действия през 2023 и 2024 г.:

1.

Да осигури разумна фискална политика, по-специално като ограничи номиналното увеличение на финансираните на национално равнище нетни първични разходи през 2024 г. до не повече от 2,2 % (18).

Да запази финансираните на национално равнище публични инвестиции и да гарантира, че безвъзмездните средства по Механизма и другите фондове на Съюза се усвояват ефективно, по-специално с цел насърчаване на екологичния и цифровия преход.

За периода след 2024 г. — да продължи да следва средносрочна фискална стратегия за постепенна и устойчива консолидация, съчетана с инвестиции и реформи, водещи до по-висок устойчив растеж, с цел постигане на разумна средносрочна фискална позиция.

Да продължи реформата на системата за социална сигурност, за да повиши ефективността на системата за социални помощи, което ще подобри стимулите за работа, като същевременно подкрепя дългосрочната устойчивост на публичните финанси.

2.

Да продължи стабилното изпълнение на своя преразгледан план за възстановяване и устойчивост и да завърши бързо главата за REPowerEU с цел своевременно започване на изпълнението ѝ. Да пристъпи към бързо изпълнение на програмите по линия на политиката на сближаване при тясно взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост.

3.

Да преодолее недостига на работна ръка и умения чрез преквалификация и повишаване на квалификацията на работната сила и да разшири предлагането на висше образование, по-специално в областите на обучение, които са най-търсени на пазара на труда.

4.

Да намали цялостната зависимост от изкопаеми горива, като ускори внедряването на енергия от възобновяеми източници, включително чрез допълнително ускоряване на процедурите за издаване на разрешителни, както и да стимулира публичните и частните инвестиции в декарбонизацията на промишлеността и транспорта, включително чрез електрификация. Да развие енергийната инфраструктура, за да се повиши сигурността на доставките, като укрепи преноса на електроенергия. Да увеличи усилията на политиката, насочени към предоставянето и придобиването на уменията и компетентностите, необходими за екологичния преход.

Съставено в Брюксел на 14 юли 2023 година.

За Съвета

Председател

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета от 12 февруари 2021 г. за създаване на Механизъм за възстановяване и устойчивост (ОВ L 57, 18.2.2021 г., стр. 17).

2

(3)  Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25).

3

(4)  Препоръка на Съвета от 16 май 2023 г. относно икономическата политика на еврозоната (ОВ C 180, 23.5.2023 г., стр. 1).

4

(5)  Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета от 27 февруари 2023 г. за изменение на Регламент (ЕС) 2021/241 във връзка с главите за REPowerEU в плановете за възстановяване и устойчивост и за изменение на регламенти (ЕС) No 1303/2013, (ЕС) 2021/1060 и (ЕС) 2021/1755 и Директива 2003/87/ЕО (ОВ L 63, 28.2.2023 г., стр. 1).

5

(6)  ST 12524/2021; ST 12524/2021 ADD 1.

6

(7)  Препоръка на Съвета от 18 юни 2021 г., съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност за 2021 г. на Финландия (ОВ C 304, 29.7.2021 г., стр. 126).

7

(8)  Фискалната позиция се измерва с промяната в първичните разходи (без дискреционните мерки по отношение на приходите), като се изключват временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, но се включват разходите, финансирани с безвъзмездна подкрепа (безвъзмездни средства) по Механизма и с други фондове на Съюза — спрямо средносрочния потенциален растеж. За повече подробности вж. каре 1 във фискалните статистически таблици.

8

(9)  Другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, осигуриха експанзионистичен принос от 0,2 процентни пункта от БВП.

9

(10)  Тази стойност представлява равнището на годишните бюджетни разходи за тези мерки, включително текущите приходи и разходи, както и когато е уместно — мерките за капиталови разходи.

10

(11)  Препоръка на Съвета от 12 юли 2022 г. относно националната програма за реформи на Финландия за 2022 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Финландия за 2022 г. (ОВ С 334, 1.9.2022 г., стр. 213).

11

(12)  Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. средносрочният (среден за 10 години) потенциален растеж на производството на Финландия, който се използва за измерване на фискалната позиция, се оценява на 5,6 % в номинално изражение.

12

(13)  Очаква се другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, да имат неутрален принос от 0,0 процентни пункта от БВП.

13

(14)  Член 5 от Регламент (ЕО) No 1466/97 също така изисква корекция от над 0,5 % от БВП за държавите членки с държавен дълг, надвишаващ 60 % от БВП, или с по-ясно изразени рискове за устойчивостта на обслужването на дълга.

14

(15)  Нетните първични разходи се определят като разходите, финансирани на национално равнище, след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите и като се изключат разходите за лихви и разходите за циклична безработица.

15

(16)  Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета от 5 август 2022 г. относно координирани мерки за намаляване на търсенето на газ (ОВ L 206, 8.8.2022 г., стр. 1).

16

(17)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

17

(18)  Което се очаква да съответства на годишно подобрение на структурното бюджетно салдо от поне 0,3% от БВП за 2024 г., както е посочено в съображение 23.

18

---

| 1.9.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 312/252 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 312/252

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 14 юли 2023 година

относно националната програма за реформи на Швеция за 2023 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Швеция за 2023 г.

(2023/C 312/27)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,

като взе предвид Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета (3), с който бе създаден Механизмът за възстановяване и устойчивост („Механизмът“), влезе в сила на 19 февруари 2021 г. По Механизма се предоставя финансова подкрепа на държавите членки за осъществяването на реформи и инвестиции, водещи до фискален стимул, финансиран от Съюза. В съответствие с приоритетите на европейския семестър Механизмът допринася за икономическото и приобщаващото възстановяване и за осъществяването на устойчиви и стимулиращи растежа реформи и инвестиции, по-специално реформи и инвестиции за насърчаване на екологичния и цифровия преход и за укрепване на устойчивостта на икономиките на държавите членки. Механизмът също така спомага за укрепването на публичните финанси и стимулира растежа и създаването на работни места в средносрочен и дългосрочен план, подобрява териториалното сближаване в рамките на Съюза и подкрепя непрекъснатото прилагане на Европейския стълб на социалните права. Максималното финансово участие за държава членка в рамките на Механизма беше актуализирано на 30 юни 2022 г. в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕС) 2021/241. |
| --- | --- |

(1)

Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета (3), с който бе създаден Механизмът за възстановяване и устойчивост („Механизмът“), влезе в сила на 19 февруари 2021 г. По Механизма се предоставя финансова подкрепа на държавите членки за осъществяването на реформи и инвестиции, водещи до фискален стимул, финансиран от Съюза. В съответствие с приоритетите на европейския семестър Механизмът допринася за икономическото и приобщаващото възстановяване и за осъществяването на устойчиви и стимулиращи растежа реформи и инвестиции, по-специално реформи и инвестиции за насърчаване на екологичния и цифровия преход и за укрепване на устойчивостта на икономиките на държавите членки. Механизмът също така спомага за укрепването на публичните финанси и стимулира растежа и създаването на работни места в средносрочен и дългосрочен план, подобрява териториалното сближаване в рамките на Съюза и подкрепя непрекъснатото прилагане на Европейския стълб на социалните права. Максималното финансово участие за държава членка в рамките на Механизма беше актуализирано на 30 юни 2022 г. в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕС) 2021/241.

| (2) | На 22 ноември 2022 г. Комисията прие годишния обзор на устойчивия растеж, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2023 г. На 23 март 2023 г. Европейският съвет одобри приоритетите на годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., които са съсредоточени около четирите измерения на конкурентоспособната устойчивост. На 22 ноември 2022 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие и доклада за механизма за предупреждение за 2023 г., в който посочи Швеция като една от държавите членки, които може да бъдат засегнати или за които може да съществува риск да бъдат засегнати от дисбаланси, и за които ще е необходим задълбочен преглед. Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната и предложение за съвместния доклад за заетостта за 2023 г., в който се анализира прилагането на насоките за заетостта и принципите на Европейския стълб на социалните права. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната (4) на 16 май 2023 г. и съвместния доклад за заетостта на 13 март 2023 г. |
| --- | --- |

(2)

На 22 ноември 2022 г. Комисията прие годишния обзор на устойчивия растеж, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2023 г. На 23 март 2023 г. Европейският съвет одобри приоритетите на годишния обзор на устойчивия растеж за 2023 г., които са съсредоточени около четирите измерения на конкурентоспособната устойчивост. На 22 ноември 2022 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие и доклада за механизма за предупреждение за 2023 г., в който посочи Швеция като една от държавите членки, които може да бъдат засегнати или за които може да съществува риск да бъдат засегнати от дисбаланси, и за които ще е необходим задълбочен преглед. Комисията прие и препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната и предложение за съвместния доклад за заетостта за 2023 г., в който се анализира прилагането на насоките за заетостта и принципите на Европейския стълб на социалните права. Съветът прие Препоръката относно икономическата политика на еврозоната (4) на 16 май 2023 г. и съвместния доклад за заетостта на 13 март 2023 г.

| (3) | Въпреки че икономиките на Съюза показват забележителна устойчивост, геополитическият контекст продължава да оказва отрицателно въздействие. Като застава твърдо зад Украйна, Съюзът насочва своята програма за икономическа и социална политика към намаляване на отрицателното въздействие от енергийните сътресения върху уязвимите домакинства и предприятия в краткосрочен план и към запазване на усилията за осъществяване на екологичния и цифровия преход, подкрепа за устойчив и приобщаващ растеж, запазване на макроикономическата стабилност и повишаване на устойчивостта в средносрочен план. Той също така поставя особен акцент върху повишаването на конкурентоспособността и производителността на Съюза. |
| --- | --- |

(3)

Въпреки че икономиките на Съюза показват забележителна устойчивост, геополитическият контекст продължава да оказва отрицателно въздействие. Като застава твърдо зад Украйна, Съюзът насочва своята програма за икономическа и социална политика към намаляване на отрицателното въздействие от енергийните сътресения върху уязвимите домакинства и предприятия в краткосрочен план и към запазване на усилията за осъществяване на екологичния и цифровия преход, подкрепа за устойчив и приобщаващ растеж, запазване на макроикономическата стабилност и повишаване на устойчивостта в средносрочен план. Той също така поставя особен акцент върху повишаването на конкурентоспособността и производителността на Съюза.

| (4) | На 1 февруари 2023 г. Комисията публикува съобщение, озаглавено „Промишлен план на Зеления пакт за ерата на нулеви нетни емисии“ („промишлен план на Зеления пакт“). Целта на промишления план на Зеления пакт е засилване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии и подпомагане на бързия преход към неутралност по отношение на климата. Планът допълва текущите усилия в рамките на Европейския зелен пакт и REPowerEU. Той има за цел и да се осигури по-благоприятна среда за увеличаване на производствения капацитет на Съюза за технологиите и продуктите с нулеви нетни емисии, необходими за постигане на амбициозните цели на Съюза в областта на климата, и да се гарантира достъп до съответните суровини от критично значение, включително чрез диверсифициране на източниците, правилно използване на геоложките ресурси в държавите членки и максимално увеличаване на рециклирането на суровини. Промишленият план на Зеления пакт се основава на четири стълба: предвидима и опростена регулаторна среда, по-бърз достъп до финансиране, повишаване на уменията и отворена търговия за устойчиви вериги на доставки. На 16 март 2023 г. Комисията публикува ново съобщение, озаглавено „Дългосрочна конкурентоспособност на ЕС: перспективи след 2030 г.“, структурирано около девет взаимно подсилващи се движещи сили с цел да се работи за стимулираща растежа регулаторна рамка. В него се определят приоритети на политиката, насочени към активно осигуряване на структурни подобрения, добре насочени инвестиции и регулаторни мерки за дългосрочната конкурентоспособност на Съюза и неговите държави членки. Препоръките по-долу спомагат за изпълнението на тези приоритети. |
| --- | --- |

(4)

На 1 февруари 2023 г. Комисията публикува съобщение, озаглавено „Промишлен план на Зеления пакт за ерата на нулеви нетни емисии“ („промишлен план на Зеления пакт“). Целта на промишления план на Зеления пакт е засилване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии и подпомагане на бързия преход към неутралност по отношение на климата. Планът допълва текущите усилия в рамките на Европейския зелен пакт и REPowerEU. Той има за цел и да се осигури по-благоприятна среда за увеличаване на производствения капацитет на Съюза за технологиите и продуктите с нулеви нетни емисии, необходими за постигане на амбициозните цели на Съюза в областта на климата, и да се гарантира достъп до съответните суровини от критично значение, включително чрез диверсифициране на източниците, правилно използване на геоложките ресурси в държавите членки и максимално увеличаване на рециклирането на суровини. Промишленият план на Зеления пакт се основава на четири стълба: предвидима и опростена регулаторна среда, по-бърз достъп до финансиране, повишаване на уменията и отворена търговия за устойчиви вериги на доставки. На 16 март 2023 г. Комисията публикува ново съобщение, озаглавено „Дългосрочна конкурентоспособност на ЕС: перспективи след 2030 г.“, структурирано около девет взаимно подсилващи се движещи сили с цел да се работи за стимулираща растежа регулаторна рамка. В него се определят приоритети на политиката, насочени към активно осигуряване на структурни подобрения, добре насочени инвестиции и регулаторни мерки за дългосрочната конкурентоспособност на Съюза и неговите държави членки. Препоръките по-долу спомагат за изпълнението на тези приоритети.

| (5) | През 2023 г. европейският семестър за координация на икономическите политики продължава да се развива в съответствие с прилагането на Механизма. Пълното изпълнение на плановете за възстановяване и устойчивост продължава да е от съществено значение за изпълнението на приоритетите на политиката в рамките на европейския семестър, тъй като плановете обхващат всички или значителна част от съответните специфични за всяка държава препоръки, отправени през последните години. Специфичните за всяка държава препоръки за 2019 г., 2020 г. и 2022 г. продължават да бъдат еднакво актуални за плановете за възстановяване и устойчивост, преразгледани, актуализирани или изменени в съответствие с членове 14, 18 и 21 от Регламент (ЕС) 2021/241. |
| --- | --- |

(5)

През 2023 г. европейският семестър за координация на икономическите политики продължава да се развива в съответствие с прилагането на Механизма. Пълното изпълнение на плановете за възстановяване и устойчивост продължава да е от съществено значение за изпълнението на приоритетите на политиката в рамките на европейския семестър, тъй като плановете обхващат всички или значителна част от съответните специфични за всяка държава препоръки, отправени през последните години. Специфичните за всяка държава препоръки за 2019 г., 2020 г. и 2022 г. продължават да бъдат еднакво актуални за плановете за възстановяване и устойчивост, преразгледани, актуализирани или изменени в съответствие с членове 14, 18 и 21 от Регламент (ЕС) 2021/241.

| (6) | Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета (5) („Регламентът REPowerEU“), приет на 27 февруари 2023 г., има за цел бързото премахване на зависимостта на Съюза от вноса на руски изкопаеми горива. Това ще допринесе за енергийната сигурност и диверсификацията на енергийните доставки на Съюза, като същевременно ще увеличи използването на възобновяеми енергийни източници, капацитета за съхранение на енергия и енергийната ефективност. Регламентът REPowerEU дава възможност на държавите членки да добавят нова глава за REPowerEU към своите национални планове за възстановяване и устойчивост, за да финансират ключови реформи и инвестиции, които ще спомогнат за постигането на целите на REPowerEU. Тези реформи и инвестиции също така ще спомогнат за повишаване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии, както е посочено в промишления план на Зеления пакт, и за изпълнение на свързаните с енергетиката специфични за всяка държава препоръки, отправени към държавите членки през 2022 г. и когато е приложимо, през 2023 г. С Регламента REPowerEU се въвежда нова категория безвъзмездна финансова подкрепа, която се предоставя на държавите членки за финансиране на нови свързани с енергетиката реформи и инвестиции в рамките на техните планове за възстановяване и устойчивост. |
| --- | --- |

(6)

Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета (5) („Регламентът REPowerEU“), приет на 27 февруари 2023 г., има за цел бързото премахване на зависимостта на Съюза от вноса на руски изкопаеми горива. Това ще допринесе за енергийната сигурност и диверсификацията на енергийните доставки на Съюза, като същевременно ще увеличи използването на възобновяеми енергийни източници, капацитета за съхранение на енергия и енергийната ефективност. Регламентът REPowerEU дава възможност на държавите членки да добавят нова глава за REPowerEU към своите национални планове за възстановяване и устойчивост, за да финансират ключови реформи и инвестиции, които ще спомогнат за постигането на целите на REPowerEU. Тези реформи и инвестиции също така ще спомогнат за повишаване на конкурентоспособността на промишлеността на Съюза с нулеви нетни емисии, както е посочено в промишления план на Зеления пакт, и за изпълнение на свързаните с енергетиката специфични за всяка държава препоръки, отправени към държавите членки през 2022 г. и когато е приложимо, през 2023 г. С Регламента REPowerEU се въвежда нова категория безвъзмездна финансова подкрепа, която се предоставя на държавите членки за финансиране на нови свързани с енергетиката реформи и инвестиции в рамките на техните планове за възстановяване и устойчивост.

| (7) | На 8 март 2023 г. Комисията прие съобщение, в което се предоставят насоки за фискалната политика за 2024 г. („съобщението от 8 март 2023 г.“). То има за цел да подпомогне изготвянето на програмите за стабилност и конвергенция на държавите членки и по този начин да се засили координацията на политиките. Комисията припомни, че общата клауза за дерогация от Пакта за стабилност и растеж ще бъде дезактивирана в края на 2023 г. Тя призова за фискални политики през периода 2023—2024 г., които осигуряват средносрочна устойчивост на обслужването на дълга и повишават потенциалния растеж по устойчив начин, и прикани държавите членки да определят в своите програми за стабилност и конвергенция за 2023 г. начина, по който фискалните им планове ще осигурят спазването на референтната стойност по Договора от 3 % от брутния вътрешен продукт (БВП), както и реалистичното и непрекъснато намаляване на дълга или запазването на благоразумно равнище на дълга в средносрочен план. Комисията прикани държавите членки също така постепенно да премахнат националните фискални мерки, въведени за защита на домакинствата и предприятията от енергийния ценови шок, като се започне с тези с най-слаба насоченост. Тя посочи, че ако мерките за подкрепа трябва да бъдат удължени поради подновен натиск върху енергията, държавите членки следва да насочат много по-добре тези мерки към уязвимите домакинства и предприятия. Комисията заяви, че фискалните препоръки ще бъдат количествено определени и диференцирани. Освен това, както се предлага в съобщението на Комисията от 9 ноември 2022 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС, фискалните препоръки ще бъдат формулирани въз основа на нетните първични разходи. Комисията препоръча всички държави членки да продължат да защитават инвестициите, финансирани на национално равнище, и да гарантират ефективното използване на средствата по линия на Механизма и други фондове на Съюза, по-специално с оглед на екологичния и цифровия преход и целите по отношение на устойчивостта. Комисията посочи, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. в съответствие с действащите правни разпоредби. |
| --- | --- |

(7)

На 8 март 2023 г. Комисията прие съобщение, в което се предоставят насоки за фискалната политика за 2024 г. („съобщението от 8 март 2023 г.“). То има за цел да подпомогне изготвянето на програмите за стабилност и конвергенция на държавите членки и по този начин да се засили координацията на политиките. Комисията припомни, че общата клауза за дерогация от Пакта за стабилност и растеж ще бъде дезактивирана в края на 2023 г. Тя призова за фискални политики през периода 2023—2024 г., които осигуряват средносрочна устойчивост на обслужването на дълга и повишават потенциалния растеж по устойчив начин, и прикани държавите членки да определят в своите програми за стабилност и конвергенция за 2023 г. начина, по който фискалните им планове ще осигурят спазването на референтната стойност по Договора от 3 % от брутния вътрешен продукт (БВП), както и реалистичното и непрекъснато намаляване на дълга или запазването на благоразумно равнище на дълга в средносрочен план. Комисията прикани държавите членки също така постепенно да премахнат националните фискални мерки, въведени за защита на домакинствата и предприятията от енергийния ценови шок, като се започне с тези с най-слаба насоченост. Тя посочи, че ако мерките за подкрепа трябва да бъдат удължени поради подновен натиск върху енергията, държавите членки следва да насочат много по-добре тези мерки към уязвимите домакинства и предприятия. Комисията заяви, че фискалните препоръки ще бъдат количествено определени и диференцирани. Освен това, както се предлага в съобщението на Комисията от 9 ноември 2022 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС, фискалните препоръки ще бъдат формулирани въз основа на нетните първични разходи. Комисията препоръча всички държави членки да продължат да защитават инвестициите, финансирани на национално равнище, и да гарантират ефективното използване на средствата по линия на Механизма и други фондове на Съюза, по-специално с оглед на екологичния и цифровия преход и целите по отношение на устойчивостта. Комисията посочи, че ще предложи на Съвета да открие основани на дефицита процедури при прекомерен дефицит през пролетта на 2024 г. въз основа на данните за резултатите за 2023 г. в съответствие с действащите правни разпоредби.

| (8) | На 26 април 2023 г. Комисията представи законодателни предложения за извършване на цялостна реформа на правилата на Съюза за икономическо управление. Основната цел на предложенията е да се засили устойчивостта на обслужването на публичния дълг и да се насърчи устойчивият и приобщаващ растеж във всички държави членки чрез реформи и инвестиции. Предложенията на Комисията са насочени към подобряване на националната ангажираност, опростяване на рамката и преминаване към по-голям средносрочен фокус в съчетание с ефективно и по-последователно правоприлагане. Съгласно заключенията на Съвета от 14 март 2023 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС целта е законодателната работа да приключи през 2023 г. |
| --- | --- |

(8)

На 26 април 2023 г. Комисията представи законодателни предложения за извършване на цялостна реформа на правилата на Съюза за икономическо управление. Основната цел на предложенията е да се засили устойчивостта на обслужването на публичния дълг и да се насърчи устойчивият и приобщаващ растеж във всички държави членки чрез реформи и инвестиции. Предложенията на Комисията са насочени към подобряване на националната ангажираност, опростяване на рамката и преминаване към по-голям средносрочен фокус в съчетание с ефективно и по-последователно правоприлагане. Съгласно заключенията на Съвета от 14 март 2023 г. относно насоките за реформа на рамката за икономическо управление на ЕС целта е законодателната работа да приключи през 2023 г.

| (9) | На 28 май 2021 г. Швеция представи на Комисията своя национален план за възстановяване и устойчивост в съответствие с член 18, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2021/241. Съгласно член 19 от Регламент (ЕС) 2021/241 Комисията оцени целесъобразността, ефективността, ефикасността и съгласуваността на плана за възстановяване и устойчивост в съответствие с насоките за оценка, съдържащи се в приложение V към посочения регламент. На 4 май 2022 г. Съветът прие своето решение за изпълнение за одобряване на оценката на плана за възстановяване и устойчивост на Швеция (6). Отпускането на траншовете зависи от приемането на решение на Комисията в съответствие с член 24, параграф 5 от Регламент (ЕС) 2021/241, в което се посочва, че Швеция е изпълнила задоволително съответните ключови етапи и цели, определени в решението за изпълнение на Съвета. Задоволителното изпълнение предполага, че постигането на предходните ключови етапи и цели е запазено. |
| --- | --- |

(9)

На 28 май 2021 г. Швеция представи на Комисията своя национален план за възстановяване и устойчивост в съответствие с член 18, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2021/241. Съгласно член 19 от Регламент (ЕС) 2021/241 Комисията оцени целесъобразността, ефективността, ефикасността и съгласуваността на плана за възстановяване и устойчивост в съответствие с насоките за оценка, съдържащи се в приложение V към посочения регламент. На 4 май 2022 г. Съветът прие своето решение за изпълнение за одобряване на оценката на плана за възстановяване и устойчивост на Швеция (6). Отпускането на траншовете зависи от приемането на решение на Комисията в съответствие с член 24, параграф 5 от Регламент (ЕС) 2021/241, в което се посочва, че Швеция е изпълнила задоволително съответните ключови етапи и цели, определени в решението за изпълнение на Съвета. Задоволителното изпълнение предполага, че постигането на предходните ключови етапи и цели е запазено.

| (10) | В съответствие с член 8, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1466/97 на 28 април 2023 г. Швеция представи националната си програма за реформи за 2023 г. и програмата си за конвергенция за 2023 г. Двете програми бяха оценени заедно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В съответствие с член 27 от Регламент (ЕС) 2021/241 националната програма за реформи за 2023 г. отразява също шестмесечното докладване на Швеция относно напредъка, постигнат при изпълнението на нейния план за възстановяване и устойчивост. |
| --- | --- |

(10)

В съответствие с член 8, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1466/97 на 28 април 2023 г. Швеция представи националната си програма за реформи за 2023 г. и програмата си за конвергенция за 2023 г. Двете програми бяха оценени заедно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. В съответствие с член 27 от Регламент (ЕС) 2021/241 националната програма за реформи за 2023 г. отразява също шестмесечното докладване на Швеция относно напредъка, постигнат при изпълнението на нейния план за възстановяване и устойчивост.

| (11) | На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклада за Швеция за 2023 г. В него беше оценен напредъкът на Швеция в изпълнението на съответните специфични за държавата препоръки, приети от Съвета в периода 2019—2022 г., и беше направен преглед на изпълнението от страна на Швеция на плана за възстановяване и устойчивост. Въз основа на този анализ в доклада за държавата бяха посочени пропуски по отношение на предизвикателствата, които не са разгледани или са само частично разгледани в плана за възстановяване и устойчивост, както и по отношение на новите и нововъзникващите предизвикателства. В него бяха оценени също напредъкът на Швеция при прилагането на Европейския стълб на социалните права и постигането на водещите цели на Съюза в областта на заетостта, уменията и намаляването на бедността, както и напредъкът в постигането на целите на Обединените нации за устойчиво развитие. |
| --- | --- |

(11)

На 24 май 2023 г. Комисията публикува доклада за Швеция за 2023 г. В него беше оценен напредъкът на Швеция в изпълнението на съответните специфични за държавата препоръки, приети от Съвета в периода 2019—2022 г., и беше направен преглед на изпълнението от страна на Швеция на плана за възстановяване и устойчивост. Въз основа на този анализ в доклада за държавата бяха посочени пропуски по отношение на предизвикателствата, които не са разгледани или са само частично разгледани в плана за възстановяване и устойчивост, както и по отношение на новите и нововъзникващите предизвикателства. В него бяха оценени също напредъкът на Швеция при прилагането на Европейския стълб на социалните права и постигането на водещите цели на Съюза в областта на заетостта, уменията и намаляването на бедността, както и напредъкът в постигането на целите на Обединените нации за устойчиво развитие.

| (12) | Комисията извърши задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 за Швеция и публикува резултатите от него на 24 май 2023 г. Комисията стигна до заключението, че в Швеция са налице макроикономически дисбаланси. По-специално продължават да съществуват уязвимости в Швеция, свързани с пазара на недвижими имоти и високия частен дълг. Цените на недвижимите имоти са високи и доскоро се покачваха. Увеличението на цените на жилищата върви ръка за ръка с нарастващия частен дълг. През 2022 г., на фона на силно затягане на паричните условия и условията за финансиране, цените на недвижимите имоти започнаха видимо да се понижават в началото на процес, както изглежда, на елиминиране на натрупаните уязвимости. При цените все още се наблюдава значителна надценка и се очаква те да продължат да намаляват. В последно време оборотът в сектора на недвижимите имоти забележимо намаля и в резултат на това търсенето на новопостроени жилища също намаля. Неблагоприятното развитие досега е ограничено до секторите на строителството и недвижимите имоти, в които понастоящем се отчита остър спад след години на висок растеж. Като цяло се очаква шведската икономика да се свие през 2023 г., при което промените в паричните условия ще засегнат балансите на домакинствата и търговските дружества за недвижими имоти и способността им да потребяват и инвестират. Въздействието на увеличените лихвени проценти върху плащанията по ипотечни кредити е съществено поради преобладаването на променливите лихвени проценти и ипотеките с много дълги срокове на изплащане. Въздействието на променящите се условия върху финансовия сектор е ограничено; секторът е силен и отчита високи маржове на печалба и рисково претеглени капиталови съотношения, което вероятно служи като преграда срещу разпространението на проблемите на сектора на недвижимите имоти в икономиката като цяло, въпреки че е силно изложен на промени в сектора на недвижимите имоти. Напредъкът в политиките е ограничен. По-специално данъчната система продължава да благоприятства притежаването на жилище чрез слабо периодично облагане на недвижимата собственост и насърчава придобиването на жилище, финансирано с дълг, чрез значително данъчно приспадане на плащанията на лихви по ипотечни кредити. Освен това реформата на неефективния пазар за отдаване под наем е ограничена. |
| --- | --- |

(12)

Комисията извърши задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 за Швеция и публикува резултатите от него на 24 май 2023 г. Комисията стигна до заключението, че в Швеция са налице макроикономически дисбаланси. По-специално продължават да съществуват уязвимости в Швеция, свързани с пазара на недвижими имоти и високия частен дълг. Цените на недвижимите имоти са високи и доскоро се покачваха. Увеличението на цените на жилищата върви ръка за ръка с нарастващия частен дълг. През 2022 г., на фона на силно затягане на паричните условия и условията за финансиране, цените на недвижимите имоти започнаха видимо да се понижават в началото на процес, както изглежда, на елиминиране на натрупаните уязвимости. При цените все още се наблюдава значителна надценка и се очаква те да продължат да намаляват. В последно време оборотът в сектора на недвижимите имоти забележимо намаля и в резултат на това търсенето на новопостроени жилища също намаля. Неблагоприятното развитие досега е ограничено до секторите на строителството и недвижимите имоти, в които понастоящем се отчита остър спад след години на висок растеж. Като цяло се очаква шведската икономика да се свие през 2023 г., при което промените в паричните условия ще засегнат балансите на домакинствата и търговските дружества за недвижими имоти и способността им да потребяват и инвестират. Въздействието на увеличените лихвени проценти върху плащанията по ипотечни кредити е съществено поради преобладаването на променливите лихвени проценти и ипотеките с много дълги срокове на изплащане. Въздействието на променящите се условия върху финансовия сектор е ограничено; секторът е силен и отчита високи маржове на печалба и рисково претеглени капиталови съотношения, което вероятно служи като преграда срещу разпространението на проблемите на сектора на недвижимите имоти в икономиката като цяло, въпреки че е силно изложен на промени в сектора на недвижимите имоти. Напредъкът в политиките е ограничен. По-специално данъчната система продължава да благоприятства притежаването на жилище чрез слабо периодично облагане на недвижимата собственост и насърчава придобиването на жилище, финансирано с дълг, чрез значително данъчно приспадане на плащанията на лихви по ипотечни кредити. Освен това реформата на неефективния пазар за отдаване под наем е ограничена.

| (13) | В съответствие с данни, потвърдени от Евростат, салдото по консолидирания държавен бюджет на Швеция се е подобрило от балансирана бюджетна позиция през 2021 г. до излишък от 0,7 % през 2022 г., а консолидираният държавен дълг е намалял от 36,5 % от БВП в края на 2021 г. до 33,0 % в края на 2022 г. |
| --- | --- |

(13)

В съответствие с данни, потвърдени от Евростат, салдото по консолидирания държавен бюджет на Швеция се е подобрило от балансирана бюджетна позиция през 2021 г. до излишък от 0,7 % през 2022 г., а консолидираният държавен дълг е намалял от 36,5 % от БВП в края на 2021 г. до 33,0 % в края на 2022 г.

| (14) | Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно от мерките на фискалната политика, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. През 2022 г. тези мерки на фискалната политика, водещи до намаляване на приходите, включваха намаляване на енергийния данък върху дизеловото гориво и бензина; докато мерките на фискалната политика, водещи до увеличаване на разходите, включваха компенсиране на разходите за електроенергия за домакинствата. Комисията оценява нетните бюджетни разходи за тези мерки на 0,2% от БВП през 2022 г. (7) Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно и от бюджетните разходи за предоставянето на временна закрила на разселените лица от Украйна, които се оценяват на 0,2 % от БВП през 2022 г. В същото време прогнозните разходи за временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, намаляха до 1,1 % от БВП през 2022 г. спрямо 2,0 % през 2021 г. |
| --- | --- |

(14)

Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно от мерките на фискалната политика, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. През 2022 г. тези мерки на фискалната политика, водещи до намаляване на приходите, включваха намаляване на енергийния данък върху дизеловото гориво и бензина; докато мерките на фискалната политика, водещи до увеличаване на разходите, включваха компенсиране на разходите за електроенергия за домакинствата. Комисията оценява нетните бюджетни разходи за тези мерки на 0,2% от БВП през 2022 г. (7) Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно и от бюджетните разходи за предоставянето на временна закрила на разселените лица от Украйна, които се оценяват на 0,2 % от БВП през 2022 г. В същото време прогнозните разходи за временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, намаляха до 1,1 % от БВП през 2022 г. спрямо 2,0 % през 2021 г.

| (15) | На 18 юни 2021 г. Съветът препоръча през 2022 г. Швеция (8) да поддържа подкрепяща фискална позиция, включително от импулса, осигурен от Механизма, и да запази инвестициите, финансирани на национално равнище. |
| --- | --- |

(15)

На 18 юни 2021 г. Съветът препоръча през 2022 г. Швеция (8) да поддържа подкрепяща фискална позиция, включително от импулса, осигурен от Механизма, и да запази инвестициите, финансирани на национално равнище.

| (16) | Според оценките на Комисията фискалната позиция (9) през 2022 г. е била рестриктивна — с равнище от +0,4 % от БВП, което е било подходящо в условия на висока инфлация. В съответствие с препоръката на Съвета Швеция продължи да подпомага възстановяването, включително и с инвестиции, финансирани от Механизма. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, възлизаха на 0,2 % от БВП през 2022 г. (0,2 % от БВП през 2021 г.). Инвестициите, финансирани на национално равнище, осигуриха експанзионистичен принос от 0,1 процентни пункта към фискалната позиция (10). Следователно Швеция е запазила инвестициите, финансирани на национално равнище, в съответствие с препоръката на Съвета. Същевременно ръстът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (без новите мерки по отношение на приходите) доведе до рестриктивен принос в размер на 0,8 процентни пункта към фискалната позиция. Следователно Швеция е държала в достатъчна степен под контрол нарастването на текущите разходи, финансирани на национално равнище. |
| --- | --- |

(16)

Според оценките на Комисията фискалната позиция (9) през 2022 г. е била рестриктивна — с равнище от +0,4 % от БВП, което е било подходящо в условия на висока инфлация. В съответствие с препоръката на Съвета Швеция продължи да подпомага възстановяването, включително и с инвестиции, финансирани от Механизма. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, възлизаха на 0,2 % от БВП през 2022 г. (0,2 % от БВП през 2021 г.). Инвестициите, финансирани на национално равнище, осигуриха експанзионистичен принос от 0,1 процентни пункта към фискалната позиция (10). Следователно Швеция е запазила инвестициите, финансирани на национално равнище, в съответствие с препоръката на Съвета. Същевременно ръстът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (без новите мерки по отношение на приходите) доведе до рестриктивен принос в размер на 0,8 процентни пункта към фискалната позиция. Следователно Швеция е държала в достатъчна степен под контрол нарастването на текущите разходи, финансирани на национално равнище.

| (17) | Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в програмата за конвергенция за 2023 г. е предпазлив през 2023 г. и в съответствие с прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. след това. Правителството предвижда реалният БВП да намалее с 1,0 % през 2023 г. и да нарасне отново с 1,2 % през 2024 г. За сравнение, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда реалният БВП да намалее с 0,5 % през 2023 г. и да нарасне с 1,1 % през 2024 г., главно поради наличието на по-нови данни и факта, че инвестициите извън строителството не са толкова динамични в прогнозата на Комисията. |
| --- | --- |

(17)

Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в програмата за конвергенция за 2023 г. е предпазлив през 2023 г. и в съответствие с прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. след това. Правителството предвижда реалният БВП да намалее с 1,0 % през 2023 г. и да нарасне отново с 1,2 % през 2024 г. За сравнение, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда реалният БВП да намалее с 0,5 % през 2023 г. и да нарасне с 1,1 % през 2024 г., главно поради наличието на по-нови данни и факта, че инвестициите извън строителството не са толкова динамични в прогнозата на Комисията.

| (18) | В своята програма за конвергенция за 2023 г. правителството очаква излишъкът по консолидирания държавен бюджет за 2022 г. да се влоши до съотношение на дефицита от 0,4 % от БВП през 2023 г. Влошаването през 2023 г. отразява основно по-слабата икономика и влошаващите се финанси в сектора на местното управление. Според програмата за конвергенция за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да спадне от 33,0 % в края на 2022 г. до 31,0 % в края на 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 0,9 % от БВП за 2023 г. Тази стойност е по-висока от дефицита, предвиден в програмата за конвергенция за 2023 г., главно поради факта, че Комисията очаква по-високи публични разходи, дължащи се, наред с другото, на по-високо междинно потребление и социални трансфери в натура, както и на по-високи лихвени разходи. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда подобно съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 31,4 % в края на 2023 г. |
| --- | --- |

(18)

В своята програма за конвергенция за 2023 г. правителството очаква излишъкът по консолидирания държавен бюджет за 2022 г. да се влоши до съотношение на дефицита от 0,4 % от БВП през 2023 г. Влошаването през 2023 г. отразява основно по-слабата икономика и влошаващите се финанси в сектора на местното управление. Според програмата за конвергенция за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да спадне от 33,0 % в края на 2022 г. до 31,0 % в края на 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 0,9 % от БВП за 2023 г. Тази стойност е по-висока от дефицита, предвиден в програмата за конвергенция за 2023 г., главно поради факта, че Комисията очаква по-високи публични разходи, дължащи се, наред с другото, на по-високо междинно потребление и социални трансфери в натура, както и на по-високи лихвени разходи. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда подобно съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 31,4 % в края на 2023 г.

| (19) | Салдото по консолидирания държавен бюджет през 2023 г. се очаква да продължи да се влияе от мерките, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. Те се състоят от мерки, удължени от 2022 г. (по-специално намаляване на енергийния данък върху бензина и дизеловото гориво), и от нови мерки, като например компенсиране на разходите за електроенергия на домакинствата, фирмите и организациите. Разходите за тези мерки се компенсират предимно от приходите от такси за пренос, както и в по-малка степен от данъците върху неочакваните печалби на доставчиците на енергия. Като се вземат предвид тези приходи, нетните бюджетни разходи за мерките за подкрепа в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. възлизат на 0,1 % от БВП през 2023 г. (11) Повечето мерки през 2023 г. не изглеждат насочени към най-уязвимите домакинства или предприятия и не запазват изцяло ценовия сигнал за намаляване на търсенето на енергия и повишаване на енергийната ефективност. В резултат на това в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. действителният размер на целевите мерки за подкрепа, който трябва да бъде взет предвид при оценката на спазването на препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. (12), се оценява на 0,0 % от БВП през 2023 г. (подобно на 2022 г.). Бюджетните разходи за предоставяне на временна закрила на разселените лица от Украйна се очаква да останат като цяло стабилни през 2023 г. И накрая, салдото по консолидирания държавен бюджет за 2023 г. се очаква да се повлияе положително от постепенното премахване на временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, които са оценени на 1,1% от БВП. |
| --- | --- |

(19)

Салдото по консолидирания държавен бюджет през 2023 г. се очаква да продължи да се влияе от мерките, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията. Те се състоят от мерки, удължени от 2022 г. (по-специално намаляване на енергийния данък върху бензина и дизеловото гориво), и от нови мерки, като например компенсиране на разходите за електроенергия на домакинствата, фирмите и организациите. Разходите за тези мерки се компенсират предимно от приходите от такси за пренос, както и в по-малка степен от данъците върху неочакваните печалби на доставчиците на енергия. Като се вземат предвид тези приходи, нетните бюджетни разходи за мерките за подкрепа в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. възлизат на 0,1 % от БВП през 2023 г. (11) Повечето мерки през 2023 г. не изглеждат насочени към най-уязвимите домакинства или предприятия и не запазват изцяло ценовия сигнал за намаляване на търсенето на енергия и повишаване на енергийната ефективност. В резултат на това в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. действителният размер на целевите мерки за подкрепа, който трябва да бъде взет предвид при оценката на спазването на препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. (12), се оценява на 0,0 % от БВП през 2023 г. (подобно на 2022 г.). Бюджетните разходи за предоставяне на временна закрила на разселените лица от Украйна се очаква да останат като цяло стабилни през 2023 г. И накрая, салдото по консолидирания държавен бюджет за 2023 г. се очаква да се повлияе положително от постепенното премахване на временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, които са оценени на 1,1% от БВП.

| (20) | В препоръката си от 12 юли 2022 г. Съветът препоръча Швеция да предприеме действия, за да гарантира, че през 2023 г. растежът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи е в съответствие с като цяло неутрална позиция на политиката (13), като се вземе предвид продължаващата временна и целенасочена подкрепа за най-уязвимите на покачването на цените на енергията домакинства и предприятия и за хората, бягащи от Украйна. Швеция следва да има готовност да адаптира текущите разходи към променящата се ситуация. На Швеция се препоръча също да увеличи публичните инвестиции за екологичния и цифровия преход, както и за енергийната сигурност, като се вземе предвид инициативата REPowerEU, включително чрез използване на Механизма и други фондове на Съюза. |
| --- | --- |

(20)

В препоръката си от 12 юли 2022 г. Съветът препоръча Швеция да предприеме действия, за да гарантира, че през 2023 г. растежът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи е в съответствие с като цяло неутрална позиция на политиката (13), като се вземе предвид продължаващата временна и целенасочена подкрепа за най-уязвимите на покачването на цените на енергията домакинства и предприятия и за хората, бягащи от Украйна. Швеция следва да има готовност да адаптира текущите разходи към променящата се ситуация. На Швеция се препоръча също да увеличи публичните инвестиции за екологичния и цифровия преход, както и за енергийната сигурност, като се вземе предвид инициативата REPowerEU, включително чрез използване на Механизма и други фондове на Съюза.

| (21) | През 2023 г. в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда фискалната позиция да бъде до голяма степен неутрална (– 0,1 % от БВП), в контекста на висока инфлация. Това се предхожда от рестриктивна фискална позиция през 2022 г. (+ 0,4 % от БВП). Увеличението на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) през 2023 г. се очаква да осигури като цяло неутрален принос от – 0,2 % от БВП към фискалната позиция. В обобщение, прогнозираният растеж на финансираните на национално равнище първични текущи разходи е в съответствие с препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, се очаква да възлязат на 0,3 % от БВП през 2023 г., докато финансираните на национално равнище инвестиции се очаква да осигурят като цяло неутрален принос към фискалната позиция от 0,1 процентни пункта (14). Поради това Швеция планира да финансира допълнителни инвестиции чрез Механизма и други фондове на Съюза и не се предвижда да запази финансираните на национално равнище инвестиции. Тя планира да финансира публични инвестиции за екологичния и цифровия преход и за енергийна сигурност, като инвестиции в климатичния преход на промишлеността и разширяването на широколентовите връзки, които са финансирани от Механизма и други фондове на Съюза. |
| --- | --- |

(21)

През 2023 г. в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда фискалната позиция да бъде до голяма степен неутрална (– 0,1 % от БВП), в контекста на висока инфлация. Това се предхожда от рестриктивна фискална позиция през 2022 г. (+ 0,4 % от БВП). Увеличението на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) през 2023 г. се очаква да осигури като цяло неутрален принос от – 0,2 % от БВП към фискалната позиция. В обобщение, прогнозираният растеж на финансираните на национално равнище първични текущи разходи е в съответствие с препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, се очаква да възлязат на 0,3 % от БВП през 2023 г., докато финансираните на национално равнище инвестиции се очаква да осигурят като цяло неутрален принос към фискалната позиция от 0,1 процентни пункта (14). Поради това Швеция планира да финансира допълнителни инвестиции чрез Механизма и други фондове на Съюза и не се предвижда да запази финансираните на национално равнище инвестиции. Тя планира да финансира публични инвестиции за екологичния и цифровия преход и за енергийна сигурност, като инвестиции в климатичния преход на промишлеността и разширяването на широколентовите връзки, които са финансирани от Механизма и други фондове на Съюза.

| (22) | Според програмата за конвергенция за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да нарасне до 0,6 % от БВП през 2024 г. Увеличението през 2024 г. отразява главно икономическия спад. Според програмата за конвергенция за 2023 г. се очаква съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да остане стабилно на равнище от 31,0 % в края на 2024 г. Въз основа на мерките на политиката, известни към крайната дата на изготвяне на прогнозата, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 0,5 % от БВП през 2024 г. Това съответства в голяма степен на дефицита, предвиден в програмата за конвергенция за 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда подобно съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 30,7 % в края на 2024 г. |
| --- | --- |

(22)

Според програмата за конвергенция за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да нарасне до 0,6 % от БВП през 2024 г. Увеличението през 2024 г. отразява главно икономическия спад. Според програмата за конвергенция за 2023 г. се очаква съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да остане стабилно на равнище от 31,0 % в края на 2024 г. Въз основа на мерките на политиката, известни към крайната дата на изготвяне на прогнозата, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 0,5 % от БВП през 2024 г. Това съответства в голяма степен на дефицита, предвиден в програмата за конвергенция за 2023 г. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда подобно съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 30,7 % в края на 2024 г.

| (23) | В програмата за конвергенция за 2023 г. се предвижда постепенно премахване на повечето от мерките за енергийна подкрепа през 2024 г. (15) Комисията оценява нетните разходи за мерките за енергийна подкрепа на 0,1 % от БВП през 2024 г., което съответства на равнището от 2023 г. Тези оценки се основават на допускането, че няма да има нови увеличения на цените на енергията. Мерките за енергийна подкрепа, които понастоящем се планира да останат в сила през 2024 г., не изглежда да са насочени към уязвимите домакинства или предприятия. Те не запазват ценовия сигнал за намаляване на търсенето на енергия и повишаване на енергийната ефективност. |
| --- | --- |

(23)

В програмата за конвергенция за 2023 г. се предвижда постепенно премахване на повечето от мерките за енергийна подкрепа през 2024 г. (15) Комисията оценява нетните разходи за мерките за енергийна подкрепа на 0,1 % от БВП през 2024 г., което съответства на равнището от 2023 г. Тези оценки се основават на допускането, че няма да има нови увеличения на цените на енергията. Мерките за енергийна подкрепа, които понастоящем се планира да останат в сила през 2024 г., не изглежда да са насочени към уязвимите домакинства или предприятия. Те не запазват ценовия сигнал за намаляване на търсенето на енергия и повишаване на енергийната ефективност.

| (24) | В програмата за конвергенция за 2023 г. Швеция планира да постигне средносрочната бюджетна цел — структурно бюджетно салдо от – 1,0 % от БВП — през 2023 г. и 2024 г., и да я поддържа през останалата част от периода на програмата. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. структурното салдо се очаква да отчете излишък от 0,1 % от БВП през 2023 г. и 0,7 % от БВП през 2024 г., което е над средносрочната бюджетна цел. |
| --- | --- |

(24)

В програмата за конвергенция за 2023 г. Швеция планира да постигне средносрочната бюджетна цел — структурно бюджетно салдо от – 1,0 % от БВП — през 2023 г. и 2024 г., и да я поддържа през останалата част от периода на програмата. Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. структурното салдо се очаква да отчете излишък от 0,1 % от БВП през 2023 г. и 0,7 % от БВП през 2024 г., което е над средносрочната бюджетна цел.

| (25) | Ако се допусне, че политиките остават непроменени, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда нетните първични разходи, финансирани на национално равнище, да нараснат с 1,1 % през 2024 г. |
| --- | --- |

(25)

Ако се допусне, че политиките остават непроменени, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда нетните първични разходи, финансирани на национално равнище, да нараснат с 1,1 % през 2024 г.

| (26) | Според програмата за конвергенция за 2023 г. се очаква публичните инвестиции да се увеличат от 4,7 % от БВП през 2023 г. до 5,2 % от БВП през 2024 г. По-високите инвестиции са резултат от по-високи инвестиции, финансирани на национално равнище, и от инвестиции, финансирани от Съюза, а именно чрез Механизма. В програмата за конвергенция за 2023 г. са посочени реформи и инвестиции, като например повишените възрастови граници в пенсионната система, които се очаква да допринесат за фискалната устойчивост и за устойчивия и приобщаващ растеж. |
| --- | --- |

(26)

Според програмата за конвергенция за 2023 г. се очаква публичните инвестиции да се увеличат от 4,7 % от БВП през 2023 г. до 5,2 % от БВП през 2024 г. По-високите инвестиции са резултат от по-високи инвестиции, финансирани на национално равнище, и от инвестиции, финансирани от Съюза, а именно чрез Механизма. В програмата за конвергенция за 2023 г. са посочени реформи и инвестиции, като например повишените възрастови граници в пенсионната система, които се очаква да допринесат за фискалната устойчивост и за устойчивия и приобщаващ растеж.

| (27) | В програмата за конвергенция за 2023 г. се очертава средносрочен фискален план до 2026 г. Според програмата за конвергенция за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да се превърне в излишък от 0,2 % от БВП през 2025 г. и 1,4 % до 2026 г. Следователно се планира салдото по консолидирания държавен бюджет да достигне съответната референтна стойност по Договора през периода на програмата. Според програмата за конвергенция за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да спадне от 31,0 % в края на 2024 г. до 27,7 % до края на 2026 г. |
| --- | --- |

(27)

В програмата за конвергенция за 2023 г. се очертава средносрочен фискален план до 2026 г. Според програмата за конвергенция за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да се превърне в излишък от 0,2 % от БВП през 2025 г. и 1,4 % до 2026 г. Следователно се планира салдото по консолидирания държавен бюджет да достигне съответната референтна стойност по Договора през периода на програмата. Според програмата за конвергенция за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да спадне от 31,0 % в края на 2024 г. до 27,7 % до края на 2026 г.

| (28) | Високият частен дълг и, въпреки някои неотдавнашни корекции, все още силно надценените недвижими имоти представляват макроикономически дисбаланси, които продължават да бъдат изложени на риск от хаотично коригиране. За новодошлите на пазара на жилища е все още е трудно да си позволят жилища, докато пазарът за отдаване под наем предлага малко алтернативи и все още се нуждае от реформа, за да се намали броят на чакащите и да се насърчи строителството на жилища за отдаване под наем. За преодоляването на дисбалансите Швеция предприе ограничени действия в областта на политиките, като се съсредоточи върху макропруденциалните политики и мерките за снабдяване, насочени към облекчаване на процедурите по издаване на разрешения за строеж и субсидиране на строителството на апартаменти за отдаване под наем. |
| --- | --- |

(28)

Високият частен дълг и, въпреки някои неотдавнашни корекции, все още силно надценените недвижими имоти представляват макроикономически дисбаланси, които продължават да бъдат изложени на риск от хаотично коригиране. За новодошлите на пазара на жилища е все още е трудно да си позволят жилища, докато пазарът за отдаване под наем предлага малко алтернативи и все още се нуждае от реформа, за да се намали броят на чакащите и да се насърчи строителството на жилища за отдаване под наем. За преодоляването на дисбалансите Швеция предприе ограничени действия в областта на политиките, като се съсредоточи върху макропруденциалните политики и мерките за снабдяване, насочени към облекчаване на процедурите по издаване на разрешения за строеж и субсидиране на строителството на апартаменти за отдаване под наем.

| (29) | Общата данъчна тежест върху недвижимото имущество остава относително ниска поради щедрите данъчни облекчения за лихвените плащания по ипотечни кредити и ниските периодични данъци върху недвижимата собственост. Трудно е да се оцени въздействието на промени в политиката върху плащанията по ипотечни кредити след данъчно облагане поради липсата на индивидуални данни за активите и пасивите на домакинствата. Наличието на такива данни би могло да доведе до повишаване на ефективността при разработването на политика, евентуално до снижаване на бариерата за навлизане на жилищния пазар и по-равномерно разпределение на жилищната тежест сред населението. На пазара за отдаване на жилища под наем регулираните размери на наемите под пазарните цени са облагодетелстват ограничена група домакинства. Няма връзка между регулираните размери на наемите под пазарните цени и нуждите или доходите на домакинството. В резултат на това съществуват дълги списъци на чакащи, по-специално за по-търсените жилища под наем, а процентът на незаетите апартаменти е много нисък от международна гледна точка. Ефективността би могла да се подобри, ако наемите следват пазарните цени в по-висока степен, като това се съчетае с подпомагане за наемите, основано на доходите и нетното богатство. |
| --- | --- |

(29)

Общата данъчна тежест върху недвижимото имущество остава относително ниска поради щедрите данъчни облекчения за лихвените плащания по ипотечни кредити и ниските периодични данъци върху недвижимата собственост. Трудно е да се оцени въздействието на промени в политиката върху плащанията по ипотечни кредити след данъчно облагане поради липсата на индивидуални данни за активите и пасивите на домакинствата. Наличието на такива данни би могло да доведе до повишаване на ефективността при разработването на политика, евентуално до снижаване на бариерата за навлизане на жилищния пазар и по-равномерно разпределение на жилищната тежест сред населението. На пазара за отдаване на жилища под наем регулираните размери на наемите под пазарните цени са облагодетелстват ограничена група домакинства. Няма връзка между регулираните размери на наемите под пазарните цени и нуждите или доходите на домакинството. В резултат на това съществуват дълги списъци на чакащи, по-специално за по-търсените жилища под наем, а процентът на незаетите апартаменти е много нисък от международна гледна точка. Ефективността би могла да се подобри, ако наемите следват пазарните цени в по-висока степен, като това се съчетае с подпомагане за наемите, основано на доходите и нетното богатство.

| (30) | В съответствие с член 19, параграф 3, буква б) от Регламент (ЕС) 2021/241 и критерий 2.2 от приложение V към него планът за възстановяване и устойчивост включва широк набор от взаимно подсилващи се реформи и инвестиции, които трябва да бъдат изпълнени до 2026 г. Въпреки че планът за възстановяване и устойчивост на Швеция беше приет едва през 2022 г., изпълнението му вече е в ход. Въпреки бавния старт изпълнението като цяло върви по план и на този етап рисковете от неусвояване изглеждат ограничени, като се има предвид относително малкото разпределение на финансови средства по плана за възстановяване и устойчивост. Оперативните договорености между Комисията и Швеция бяха сключени през май 2023 г. Очаква се Швеция да представи първото си искане за плащане, като комбинира две вноски през втората половина на 2023 г. В ход е подготовката на глава за REPowerEU и допълнение поради лекото намаляване на безвъзмездната подкрепа. Бързото включване на новата глава за REPowerEU в плана за възстановяване и устойчивост ще позволи да бъдат финансирани допълнителни реформи и инвестиции в подкрепа на стратегическите цели на Швеция в областта на енергетиката и екологичния преход. Системното и ефективно участие на местните и регионалните власти, социалните партньори и други съответни заинтересовани страни продължава да бъде важно за успешното изпълнение на плана за възстановяване и устойчивост, както и на други икономически политики и политики в областта на заетостта, които излизат извън рамките на този план, за да се гарантира широка ангажираност с цялостната програма на политиката. |
| --- | --- |

(30)

В съответствие с член 19, параграф 3, буква б) от Регламент (ЕС) 2021/241 и критерий 2.2 от приложение V към него планът за възстановяване и устойчивост включва широк набор от взаимно подсилващи се реформи и инвестиции, които трябва да бъдат изпълнени до 2026 г. Въпреки че планът за възстановяване и устойчивост на Швеция беше приет едва през 2022 г., изпълнението му вече е в ход. Въпреки бавния старт изпълнението като цяло върви по план и на този етап рисковете от неусвояване изглеждат ограничени, като се има предвид относително малкото разпределение на финансови средства по плана за възстановяване и устойчивост. Оперативните договорености между Комисията и Швеция бяха сключени през май 2023 г. Очаква се Швеция да представи първото си искане за плащане, като комбинира две вноски през втората половина на 2023 г. В ход е подготовката на глава за REPowerEU и допълнение поради лекото намаляване на безвъзмездната подкрепа. Бързото включване на новата глава за REPowerEU в плана за възстановяване и устойчивост ще позволи да бъдат финансирани допълнителни реформи и инвестиции в подкрепа на стратегическите цели на Швеция в областта на енергетиката и екологичния преход. Системното и ефективно участие на местните и регионалните власти, социалните партньори и други съответни заинтересовани страни продължава да бъде важно за успешното изпълнение на плана за възстановяване и устойчивост, както и на други икономически политики и политики в областта на заетостта, които излизат извън рамките на този план, за да се гарантира широка ангажираност с цялостната програма на политиката.

| (31) | През 2022 г. Комисията одобри всички програмни документи на Швеция в областта на политиката на сближаване. Бързото изпълнение на програмите по линия на политиката на сближаване при взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост, включително главата за REPowerEU, е от ключово значение за осъществяване на екологичния и цифровия преход, повишаване на икономическата и социалната устойчивост и постигане на балансирано териториално развитие в Швеция. |
| --- | --- |

(31)

През 2022 г. Комисията одобри всички програмни документи на Швеция в областта на политиката на сближаване. Бързото изпълнение на програмите по линия на политиката на сближаване при взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост, включително главата за REPowerEU, е от ключово значение за осъществяване на екологичния и цифровия преход, повишаване на икономическата и социалната устойчивост и постигане на балансирано териториално развитие в Швеция.

| (32) | Освен икономическите и социалните предизвикателства, разгледани в плана за възстановяване и устойчивост и програмите по линия на политиката на сближаване, Швеция е изправена пред редица допълнителни предизвикателства, свързани с: i) липсата на равни възможности в образованието за ученици в неравностойно положение и от мигрантски произход; ii) необходимостта от по-добро интегриране на групите в неравностойно положение на пазара на труда; и iii) необходимостта от намаляване на зависимостта от изкопаеми горива. |
| --- | --- |

(32)

Освен икономическите и социалните предизвикателства, разгледани в плана за възстановяване и устойчивост и програмите по линия на политиката на сближаване, Швеция е изправена пред редица допълнителни предизвикателства, свързани с: i) липсата на равни възможности в образованието за ученици в неравностойно положение и от мигрантски произход; ii) необходимостта от по-добро интегриране на групите в неравностойно положение на пазара на труда; и iii) необходимостта от намаляване на зависимостта от изкопаеми горива.

| (33) | При все че Швеция като цяло постига добри резултати по отношение на образователните резултати, продължават неравенствата в шведската образователна система. Учениците с неравностоен социално-икономически и мигрантски произход имат ограничени възможности за образование, включително възможности за развиване на необходимите умения за намиране на работа. Неравенствата в образованието нарастват и често са свързани с липсата на възможности за избор на училище по желание за учениците с мигрантски произход, по-специално за тези, които наскоро са пристигнали в Швеция. Различията в практиките на оценяване в училищата рискуват допълнително да подкопаят образователните резултати. Недостигът на квалифицирани учители продължава да бъде проблем, като е най-належащ при учителите на деца със специални потребности, учителите по предмети, включени в задължителното образование, и учителите в областта на професионалното образование в средните училища. Има място за подобряване на структурата и управлението на образователната система, включително на процеса на записване и системата за оценяване, както и на кариерното развитие на учителите. |
| --- | --- |

(33)

При все че Швеция като цяло постига добри резултати по отношение на образователните резултати, продължават неравенствата в шведската образователна система. Учениците с неравностоен социално-икономически и мигрантски произход имат ограничени възможности за образование, включително възможности за развиване на необходимите умения за намиране на работа. Неравенствата в образованието нарастват и често са свързани с липсата на възможности за избор на училище по желание за учениците с мигрантски произход, по-специално за тези, които наскоро са пристигнали в Швеция. Различията в практиките на оценяване в училищата рискуват допълнително да подкопаят образователните резултати. Недостигът на квалифицирани учители продължава да бъде проблем, като е най-належащ при учителите на деца със специални потребности, учителите по предмети, включени в задължителното образование, и учителите в областта на професионалното образование в средните училища. Има място за подобряване на структурата и управлението на образователната система, включително на процеса на записване и системата за оценяване, както и на кариерното развитие на учителите.

| (34) | Швеция продължава да е изправена пред предизвикателства при интегрирането на пазара на труда на хората с неравностоен и мигрантски произход, както и при намаляването на оставащите пропуски в уменията. Налице е нарастваща разлика в равнищата на образование на родените извън Съюза в сравнение с родените в Съюза, главно поради по-високия брой завършили висше образование сред родените в Съюза. Делът на преждевременно напусналите системата на образованието и обучението се увеличава, особено сред учащите, родени извън Съюза. Необходимо е засилване на участието в учебни дейности, за да се помогне на хората от групи в неравностойно положение да развият умения, подходящи за пазара на труда, и да се увеличат шансовете им за намиране на работа. |
| --- | --- |

(34)

Швеция продължава да е изправена пред предизвикателства при интегрирането на пазара на труда на хората с неравностоен и мигрантски произход, както и при намаляването на оставащите пропуски в уменията. Налице е нарастваща разлика в равнищата на образование на родените извън Съюза в сравнение с родените в Съюза, главно поради по-високия брой завършили висше образование сред родените в Съюза. Делът на преждевременно напусналите системата на образованието и обучението се увеличава, особено сред учащите, родени извън Съюза. Необходимо е засилване на участието в учебни дейности, за да се помогне на хората от групи в неравностойно положение да развият умения, подходящи за пазара на труда, и да се увеличат шансовете им за намиране на работа.

| (35) | Необходими са повече усилия, за да може Швеция да постигне националната си цел за нулеви нетни въглеродни емисии до 2045 г. Макар че Швеция продължава да бъде сред държавите членки с най-висок дял на възобновяемите енергийни източници в крайното потребление на енергия, ограниченията в капацитета на електроенергийната мрежа и в преноса могат да наложат ограничения върху по-нататъшното внедряване на възобновяеми енергийни източници в бъдеще. През 2022 г. тези ограничения допринесоха за значителното повишаване на цените на енергията за промишлеността и домакинствата и ограничиха разрастването на икономическата дейност в отдалечени географски райони. Увеличаването на капацитета на електроенергийната мрежа е от основно значение, като се има предвид, че се очаква крайното потребление на електроенергия в Швеция да се удвои до 300 TWh до 2045 г. поради нарасналите нужди от електрификация на промишлеността и транспорта. Изграждането и укрепването на електроенергийната мрежа обаче се забавя поради продължителните процедури по издаване на разрешения. Освен това Швеция разполага с някои от най-дългите административни процедури в Съюза за внедряване на възобновяеми енергийни източници, по-специално проекти за вятърна енергия на сушата. Правителството започна проучване относно опростяването на оценките за екологични разрешителни, които попадат в обхвата на шведския кодекс за околната среда. Същевременно са необходими конкретни политически действия за ускоряване на административните процедури за разширяване на електроенергийната мрежа и внедряване на възобновяеми енергийни източници, например чрез ограничаване на броя на органите, участващи в тези процедури, и успоредно провеждане на процедури. Намаляването на потреблението на енергия чрез повишаване на енергийната ефективност също е от съществено значение за намаляването на въглеродните емисии и разходите за енергия за домакинствата и предприятията. По отношение на енергийната ефективност Швеция е изложена на риск да не постигне националната си цел за 50 % по-ефективно използване на енергията през 2030 г. в сравнение с 2005 г., ако траекторията на потреблението на енергия между 2005 и 2020 г. продължи. С първично енергийно потребление от 43,8 Mtoe през 2021 г. Швеция остава сред държавите членки с най-високо потребление на енергия на глава от населението. Потреблението на природен газ в Швеция е намаляло с 37 % през периода между август 2022 г. и март 2023 г. в сравнение със средното потребление на газ за същия период през предходните пет години — това надхвърля целта за намаляване от 15 %. Швеция може да продължи да полага усилия за временно намаляване на търсенето на газ до 31 март 2024 г. в съответствие с Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета (16). |
| --- | --- |

(35)

Необходими са повече усилия, за да може Швеция да постигне националната си цел за нулеви нетни въглеродни емисии до 2045 г. Макар че Швеция продължава да бъде сред държавите членки с най-висок дял на възобновяемите енергийни източници в крайното потребление на енергия, ограниченията в капацитета на електроенергийната мрежа и в преноса могат да наложат ограничения върху по-нататъшното внедряване на възобновяеми енергийни източници в бъдеще. През 2022 г. тези ограничения допринесоха за значителното повишаване на цените на енергията за промишлеността и домакинствата и ограничиха разрастването на икономическата дейност в отдалечени географски райони. Увеличаването на капацитета на електроенергийната мрежа е от основно значение, като се има предвид, че се очаква крайното потребление на електроенергия в Швеция да се удвои до 300 TWh до 2045 г. поради нарасналите нужди от електрификация на промишлеността и транспорта. Изграждането и укрепването на електроенергийната мрежа обаче се забавя поради продължителните процедури по издаване на разрешения. Освен това Швеция разполага с някои от най-дългите административни процедури в Съюза за внедряване на възобновяеми енергийни източници, по-специално проекти за вятърна енергия на сушата. Правителството започна проучване относно опростяването на оценките за екологични разрешителни, които попадат в обхвата на шведския кодекс за околната среда. Същевременно са необходими конкретни политически действия за ускоряване на административните процедури за разширяване на електроенергийната мрежа и внедряване на възобновяеми енергийни източници, например чрез ограничаване на броя на органите, участващи в тези процедури, и успоредно провеждане на процедури. Намаляването на потреблението на енергия чрез повишаване на енергийната ефективност също е от съществено значение за намаляването на въглеродните емисии и разходите за енергия за домакинствата и предприятията. По отношение на енергийната ефективност Швеция е изложена на риск да не постигне националната си цел за 50 % по-ефективно използване на енергията през 2030 г. в сравнение с 2005 г., ако траекторията на потреблението на енергия между 2005 и 2020 г. продължи. С първично енергийно потребление от 43,8 Mtoe през 2021 г. Швеция остава сред държавите членки с най-високо потребление на енергия на глава от населението. Потреблението на природен газ в Швеция е намаляло с 37 % през периода между август 2022 г. и март 2023 г. в сравнение със средното потребление на газ за същия период през предходните пет години — това надхвърля целта за намаляване от 15 %. Швеция може да продължи да полага усилия за временно намаляване на търсенето на газ до 31 март 2024 г. в съответствие с Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета (16).

| (36) | Недостигът на работна ръка и умения в сектори и професии, които са от ключово значение за екологичния преход, включително производството, внедряването и поддръжката на технологии с нулеви нетни емисии, създава пречки пред прехода към икономика с нулеви нетни емисии. Висококачествените системи за образование и обучение, които отговарят на променящите се нужди на пазара на труда, и целенасочените мерки за повишаване на квалификацията и за преквалификация са от ключово значение за намаляване на недостига на умения и насърчаване на приобщаването и пренасочването на работната сила. За да се отключи неоползотвореното предлагане на работна ръка, тези мерки трябва да бъдат достъпни, по-специално за физическите лица и в секторите и регионите, които са най-силно засегнати от екологичния преход. Недостигът на работна ръка в Швеция се увеличи през последните години и през 2022 г. бе докладвано за такъв недостиг в 16 професии, които изискват специфични умения или знания за екологичния преход. |
| --- | --- |

(36)

Недостигът на работна ръка и умения в сектори и професии, които са от ключово значение за екологичния преход, включително производството, внедряването и поддръжката на технологии с нулеви нетни емисии, създава пречки пред прехода към икономика с нулеви нетни емисии. Висококачествените системи за образование и обучение, които отговарят на променящите се нужди на пазара на труда, и целенасочените мерки за повишаване на квалификацията и за преквалификация са от ключово значение за намаляване на недостига на умения и насърчаване на приобщаването и пренасочването на работната сила. За да се отключи неоползотвореното предлагане на работна ръка, тези мерки трябва да бъдат достъпни, по-специално за физическите лица и в секторите и регионите, които са най-силно засегнати от екологичния преход. Недостигът на работна ръка в Швеция се увеличи през последните години и през 2022 г. бе докладвано за такъв недостиг в 16 професии, които изискват специфични умения или знания за екологичния преход.

| (37) | С оглед на оценката на Комисията Съветът разгледа програмата за конвергенция за 2023 г., като становището му (17) е изразено в препоръка 1. |
| --- | --- |

(37)

С оглед на оценката на Комисията Съветът разгледа програмата за конвергенция за 2023 г., като становището му (17) е изразено в препоръка 1.

| (38) | С оглед на задълбочения преглед и оценката, направени от Комисията, Съветът разгледа националната програма за реформи за 2023 г. и програмата за конвергенция за 2023 г. Неговите препоръки съгласно член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са отразени в препоръка 1. Политиките, посочени в препоръка 1, помагат за справяне с уязвимостите, свързани с високия частен дълг и високите цени на жилищата, |
| --- | --- |

(38)

С оглед на задълбочения преглед и оценката, направени от Комисията, Съветът разгледа националната програма за реформи за 2023 г. и програмата за конвергенция за 2023 г. Неговите препоръки съгласно член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са отразени в препоръка 1. Политиките, посочени в препоръка 1, помагат за справяне с уязвимостите, свързани с високия частен дълг и високите цени на жилищата,

ПРЕПОРЪЧВА на Швеция да предприеме през 2023 г. и 2024 г. следните действия:

1.

Като поддържа стабилна фискална позиция през 2024 г., да запази финансираните на национално равнище публични инвестиции и да гарантира, че безвъзмездните средства по Механизма и другите фондове на Съюза се усвояват ефективно, по-специално с цел насърчаване на екологичния и цифровия преход.

За периода след 2024 г. да продължи инвестициите и реформите, водещи до по-висок устойчив растеж, и да запази разумна средносрочна фискална позиция.

Да намали рисковете, свързани с високите дългове на домакинствата и дисбалансите на жилищния пазар, чрез намаляване на данъчното приспадане на лихвените плащания по ипотечните кредити и/или чрез увеличаване на периодичните данъци върху недвижимата собственост, като същевременно създаде адекватни инструменти за по-добра оценка и насочване на политиката. Да стимулира инвестициите в жилищно строителство, за да се облекчи най-неотложният недостиг, по-специално чрез премахване на структурните пречки пред строителството и чрез гарантиране на предлагането на земя за застрояване. Да подобри ефективността на жилищния пазар, включително чрез въвеждане на реформи на пазара на отдаване на жилища под наем.

2.

Да продължи стабилното изпълнение на своя план за възстановяване и устойчивост и да завърши бързо главата за REPowerEU с цел бързо започване на изпълнението ѝ. Да пристъпи към бързо изпълнение на програмите по линия на политиката на сближаване при тясно взаимно допълване и полезно взаимодействие с плана за възстановяване и устойчивост.

3.

Да подобри образователните резултати за учениците с неравностоен социално-икономически и мигрантски произход чрез осигуряване на равни възможности за достъп в училищната система и чрез преодоляване на недостига на квалифицирани учители. Да развие уменията на групите в неравностойно положение, особено на хората с мигрантски произход, чрез адаптиране на ресурсите и методите към техните нужди с оглед на това да се подпомогне интегрирането им на пазара на труда.

4.

Да намали зависимостта от изкопаеми горива чрез ускоряване на внедряването на възобновяеми енергийни източници, включително чрез разширяване и модернизиране на мрежите за пренос на енергия, чрез въвеждане на реформи за опростяване и ускоряване на административните процедури и процедурите за издаване на разрешения, чрез подобряване на енергийната ефективност и чрез засилване на усилията на политиката, насочени към предоставянето и придобиването на уменията и компетентностите, необходими за екологичния преход.

Съставено в Брюксел на 14 юли 2023 година.

За Съвета

Председател

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

2

(3)  Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета от 12 февруари 2021 г. за създаване на Механизъм за възстановяване и устойчивост (ОВ L 57, 18.2.2021 г., стр. 17).

3

(4)  Препоръка на Съвета от 16 май 2023 г. относно икономическата политика на еврозоната (ОВ C 180, 23.5.2023 г., стр. 1).

4

(5)  Регламент (ЕС) 2023/435 на Европейския парламент и на Съвета от 27 февруари 2023 г. за изменение на Регламент (ЕС) 2021/241 във връзка с главите за REPowerEU в плановете за възстановяване и устойчивост и за изменение на регламенти (ЕС) No 1303/2013, (ЕС) 2021/1060 и (ЕС) 2021/1755 и Директива 2003/87/ЕО (ОВ L 63, 28.2.2023 г., стр. 1).

5

(6)  ST 7772/2022 INIT; ST 7772/2022 ADD 1.

6

(7)  Брутните бюджетни разходи за мерките за енергийна подкрепа бяха близо 0,5 % от БВП през 2022 г., но значителни компенсиращи приходи бяха получени от оператора на преносната система Svenska Kraftnät.

7

Svenska Kraftnät

(8)  Препоръка на Съвета от 18 юни 2021 г., съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция за 2021 г. на Швеция (ОВ C 304, 29.7.2021 г., стр. 131).

8

(9)  Фискалната позиция се измерва с промяната в първичните разходи (без дискреционните мерки по отношение на приходите), като се изключват временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, но се включват разходите, финансирани с безвъзмездна подкрепа (безвъзмездни средства) по Механизма и с други фондове на Съюза — спрямо средносрочния потенциален растеж. За повече подробности вж. каре 1 във фискалните статистически таблици.

9

(10)  Другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, осигуриха експанзионистичен принос от 0,2 процентни пункта от БВП.

10

(11)  Тази стойност представлява равнището на годишните бюджетни разходи за тези мерки, включително текущите приходи и разходи, както и когато е уместно — мерките за капиталови разходи.

11

(12)  Препоръка на Съвета от 12 юли 2022 г. относно националната програма за реформи на Швеция за 2022 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Швеция за 2022 г. (ОВ C 334, 1.9.2022 г., стр. 221).

12

(13)  Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. средносрочният (среден за 10 години) потенциален растеж на производството на Швеция, който се използва за измерване на фискалната позиция, се оценява на 7,7 % в номинално изражение.

13

(14)  Очаква се другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, да имат неутрален принос.

14

(15)  Предвижда се намаляването на енергийния данък върху дизеловото гориво и бензина да остане в сила от 2023 г. до 2025 г.

15

(16)  Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета от 5 август 2022 г. относно координирани мерки за намаляване на търсенето на газ (ОВ L 206, 8.8.2022 г., стр. 1).

16

(17)  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

17

---