# Euroopa Liidu L 181/18.

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 181 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 47. köide18. mai 2004 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 181

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

47. köide18. mai 2004

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 986/2004, 17. mai 2004, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 987/2004, 17. mai 2004, AKV riikidest ning ülemeremaadest ja -territooriumidelt pärit riisi impordilitsentside väljaandmise kohta määruse (EÜ) nr 638/2003 alusel 2004. aasta mai esimesel viiel tööpäeval esitatud taotluste põhjal | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 988/2004, 17. mai 2004, millega kehtestatakse ajutised dumpinguvastased tollimaksud Hiina Rahvavabariigist pärit okuumeavineeri impordi suhtes | 5 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

Komisjoni määrus (EÜ) nr 986/2004, 17. mai 2004, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 987/2004, 17. mai 2004, AKV riikidest ning ülemeremaadest ja -territooriumidelt pärit riisi impordilitsentside väljaandmise kohta määruse (EÜ) nr 638/2003 alusel 2004. aasta mai esimesel viiel tööpäeval esitatud taotluste põhjal

3

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 988/2004, 17. mai 2004, millega kehtestatakse ajutised dumpinguvastased tollimaksud Hiina Rahvavabariigist pärit okuumeavineeri impordi suhtes

5

| | | Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt vastuvõetud aktid |
| --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu ühine seisukoht 2004/493/ÜVJP, 17. mai 2004, millega muudetakse ühist seisukohta 2002/400/ÜVJP, mis käsitleb teatavate palestiinlaste ajutist vastuvõtmist Euroopa Liidu liikmesriikides | 24 |

Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt vastuvõetud aktid

*

Nõukogu ühine seisukoht 2004/493/ÜVJP, 17. mai 2004, millega muudetakse ühist seisukohta 2002/400/ÜVJP, mis käsitleb teatavate palestiinlaste ajutist vastuvõtmist Euroopa Liidu liikmesriikides

24

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 18.5.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 181/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 181/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 986/2004,

17. mai 2004,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta (1), eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 18. mai 2004.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. mai 2004

Komisjoni nimel

põllumajanduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1947/2002 (EÜT L 299, 1.11.2002, lk 17).

1

---

LISA

Komisjoni 17. mai 2004. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 111,0 |
| 204 | 64,3 |
| 212 | 89,5 |
| 999 | 88,3 |
| 0707 00 05 | 052 | 106,9 |
| 096 | 79,8 |
| 999 | 93,4 |
| 0709 90 70 | 052 | 104,7 |
| 204 | 54,4 |
| 999 | 79,6 |
| 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 | 052 | 37,0 |
| 204 | 44,8 |
| 220 | 48,1 |
| 388 | 57,9 |
| 400 | 38,0 |
| 624 | 59,8 |
| 999 | 47,6 |
| 0805 50 10 | 388 | 74,3 |
| 528 | 55,6 |
| 999 | 65,0 |
| 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 | 388 | 81,4 |
| 400 | 137,6 |
| 404 | 107,3 |
| 508 | 57,5 |
| 512 | 71,7 |
| 524 | 83,4 |
| 528 | 64,6 |
| 720 | 82,9 |
| 804 | 105,7 |
| 999 | 88,0 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

111,0

204

64,3

212

89,5

999

88,3

0707 00 05

052

106,9

096

79,8

999

93,4

0709 90 70

052

104,7

204

54,4

999

79,6

0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50

052

37,0

204

44,8

220

48,1

388

57,9

400

38,0

624

59,8

999

47,6

0805 50 10

388

74,3

528

55,6

999

65,0

0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90

388

81,4

400

137,6

404

107,3

508

57,5

512

71,7

524

83,4

528

64,6

720

82,9

804

105,7

999

88,0

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (EÜT L 313, 28.11.2003, lk 11). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 18.5.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 181/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 181/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 987/2004,

17. mai 2004,

AKV riikidest ning ülemeremaadest ja -territooriumidelt pärit riisi impordilitsentside väljaandmise kohta määruse (EÜ) nr 638/2003 alusel 2004. aasta mai esimesel viiel tööpäeval esitatud taotluste põhjal

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 10. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2286/2002 Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikidest (AKV riikidest) pärit põllumajandussaaduste töötlemisel saadud põllumajandustoodete ja kaupade suhtes kohaldatava korra kohta ning määruse (EÜ) nr 1706/98 kehtetuks tunnistamise kohta (1),

võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2001. aasta otsust 2001/822/EÜ ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise kohta Euroopa Ühendusega (ülemeremaade ja - territooriumide assotsieerimise otsus) (2),

võttes arvesse komisjoni 9. aprilli 2003. aasta määrust (EÜ) nr 638/2003, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2286/2002 ja nõukogu otsuse 2001/822/EÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikidest (AKV riigid) ning ülemeremaadest ja -territooriumidelt (ÜMT) pärit riisi impordi suhtes kohaldatava korraga (3), eriti selle artikli 17 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| | |
| --- | --- |

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   2004. aasta mai esimese viie tööpäeva jooksul vastavalt määrusele (EÜ) nr 638/2003 esitatud ja komisjonile teatatud taotluste alusel antakse riisi impordilitsentsid välja taotletud kogustele, mille suhtes on vajadusel kohaldatud lisas kehtestatud vähendusprotsenti.

2.   Järgmisse ossa ülekantavad kogused on kehtestatud lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 18. mail 2004.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. mai 2004.

Komisjoni nimel

põllumajanduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 348, 21.12.2002, lk 5.

1

(2)  EÜT L 314, 30.11.2001, lk 1.

2

(3)  ELT L 93, 10.4.2003, lk 3.

3

---

LISA

Vähendusprotsendid, mida kohaldatakse 2004. aasta mai osa raames taotletud koguste suhtes, ning järgmisse ossa ülekantavad kogused

| Päritolu/Toode | Vähendusprotsent | 2004. aasta septembrisse ülekantav kogus (tonnides) |
| --- | --- | --- |
| Madalmaade Antillid ja Aruba | Vähimarenenud ÜMTd | Madalmaade Antillid ja Aruba | Vähimarenenud ÜMTd |
| ÜMT (määruse (EÜ) nr 638/2003 artikli 10 lõike 1 punktid a ja b)






  — | CN-kood 1006 |

Päritolu/Toode

Vähendusprotsent

2004. aasta septembrisse ülekantav kogus (tonnides)

Madalmaade Antillid ja Aruba

Vähimarenenud ÜMTd

Madalmaade Antillid ja Aruba

Vähimarenenud ÜMTd

ÜMT (määruse (EÜ) nr 638/2003 artikli 10 lõike 1 punktid a ja b)

—

CN-kood 1006

49,9996

—

—

6 667

| Päritolu/Toode | Vähendusprotsent | 2004. aasta septembrisse ülekantav kogus (tonnides) |
| --- | --- | --- |
| AKV (määruse (EÜ) nr 638/2003 artikli 3 lõige 1)






  — | CN-koodid 1006 10 21 kuni 1006 10 98, 1006 20 ja 1006 30 |

Päritolu/Toode

Vähendusprotsent

2004. aasta septembrisse ülekantav kogus (tonnides)

AKV (määruse (EÜ) nr 638/2003 artikli 3 lõige 1)

—

CN-koodid 1006 10 21 kuni 1006 10 98, 1006 20 ja 1006 30

87,9798

—

AKV (määruse (EÜ) nr 638/2003 artikli 5 lõige 1)

| — | CN-kood 1006 40 00 |
| --- | --- |

—

CN-kood 1006 40 00

90,9079

—

---

| 18.5.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 181/5 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 181/5

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 988/2004,

17. mai 2004,

millega kehtestatakse ajutised dumpinguvastased tollimaksud Hiina Rahvavabariigist pärit okuumeavineeri impordi suhtes

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1), (“algmäärus”), viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (2), eriti selle artiklit 7,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   ALGATAMINE

| (1) | 19. augustil 2003 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teadaande (“algatamisteade”) (3) dumpinguvastase menetluse algatamisest Hiina Rahvavabariigist (“HRV”) pärit okuumeavineeri ühendusse importimise suhtes. |
| --- | --- |

(1)

19. augustil 2003 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teadaande (“algatamisteade”) (3) dumpinguvastase menetluse algatamisest Hiina Rahvavabariigist (“HRV”) pärit okuumeavineeri ühendusse importimise suhtes.

| (2) | Dumpinguvastane menetlus algatati pärast seda, kui 7. juulil 2003 esitas Euroopa Vineeritööstuse Föderatsioon (European Federation of the Plywood Industry – FEIC, edaspidi “kaebuse esitaja”) kaebuse tootjate nimel, kelle toodang moodustab suure osa, kõnealusel juhul enam kui 50 % ühenduse okuumeavineeri toodangust. Kaebus sisaldas tõendeid nimetatud toote müügi kohta dumpinguhindadega ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti menetluse algatamiseks piisavaks. |
| --- | --- |

(2)

Dumpinguvastane menetlus algatati pärast seda, kui 7. juulil 2003 esitas Euroopa Vineeritööstuse Föderatsioon (European Federation of the Plywood Industry – FEIC, edaspidi “kaebuse esitaja”) kaebuse tootjate nimel, kelle toodang moodustab suure osa, kõnealusel juhul enam kui 50 % ühenduse okuumeavineeri toodangust. Kaebus sisaldas tõendeid nimetatud toote müügi kohta dumpinguhindadega ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti menetluse algatamiseks piisavaks.

2.   MENETLUSEGA SEOTUD ISIKUD

| (3) | Komisjon teatas menetluse algatamisest ametlikult HRV eksportivatele tootjatele, importijatele/ettevõtjatele ja nende ühendustele, teadaolevalt asjaga seotud tarnijatele ja kasutajatele, asjaomase ekspordiriigi esindajatele ja kaebuse esitanud ühenduse tootjatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda asja arutamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon teatas menetluse algatamisest ametlikult HRV eksportivatele tootjatele, importijatele/ettevõtjatele ja nende ühendustele, teadaolevalt asjaga seotud tarnijatele ja kasutajatele, asjaomase ekspordiriigi esindajatele ja kaebuse esitanud ühenduse tootjatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda asja arutamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (4) | Arvestades kaebuses loetletud eksportivate Hiina tootjate suurt arvu ja samasugust toodet valmistavate ühenduse tootjate suurt arvu, sedastati algatamisteates, et dumpingu ja kahju kindlakstegemiseks võib kasutada väljavõttelist uuringut vastavalt algmääruse artiklile 17. |
| --- | --- |

(4)

Arvestades kaebuses loetletud eksportivate Hiina tootjate suurt arvu ja samasugust toodet valmistavate ühenduse tootjate suurt arvu, sedastati algatamisteates, et dumpingu ja kahju kindlakstegemiseks võib kasutada väljavõttelist uuringut vastavalt algmääruse artiklile 17.

| (5) | Et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja juhul, kui see on vajalik, moodustada valimi, paluti kõigil eksportivatel tootjatel ja ühenduse tootjatel endast komisjonile teatada ja esitada algatamisteate kohaselt alusandmed oma vaatlusaluse tootega seotud tegevuse kohta uurimisperioodil (1. juuli 2002 kuni 30. juuni 2003). |
| --- | --- |

(5)

Et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja juhul, kui see on vajalik, moodustada valimi, paluti kõigil eksportivatel tootjatel ja ühenduse tootjatel endast komisjonile teatada ja esitada algatamisteate kohaselt alusandmed oma vaatlusaluse tootega seotud tegevuse kohta uurimisperioodil (1. juuli 2002 kuni 30. juuni 2003).

| (6) | Pärast eksportivate tootjate esitatud teabe läbivaatamist ja valimit käsitlevatele küsimustele laekunud vastuste vähesuse tõttu otsustati, et eksportijate puhul ei ole väljavõttelist uuringut vaja. |
| --- | --- |

(6)

Pärast eksportivate tootjate esitatud teabe läbivaatamist ja valimit käsitlevatele küsimustele laekunud vastuste vähesuse tõttu otsustati, et eksportijate puhul ei ole väljavõttelist uuringut vaja.

| (7) | Komisjon valis vastavalt algmääruse artiklile 17 ühenduse tootjate hulgast valimi, lähtudes ühenduse tootmisharu suurimast tüüpilisest toodangu- ja müügimahust, mida on nende käsutuses oleva aja jooksul võimalik uurida. Ühenduse tootjatelt saadud vastuste põhjal valis komisjon välja viis äriühingut kolmest liikmesriigist. Valiku tegemisel lähtuti nii toodangu- kui ka müügimahust. Eespool nimetatud kriteeriumide põhjal moodustatud valim on tüüpiline ka geograafilise ulatuse osas. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon valis vastavalt algmääruse artiklile 17 ühenduse tootjate hulgast valimi, lähtudes ühenduse tootmisharu suurimast tüüpilisest toodangu- ja müügimahust, mida on nende käsutuses oleva aja jooksul võimalik uurida. Ühenduse tootjatelt saadud vastuste põhjal valis komisjon välja viis äriühingut kolmest liikmesriigist. Valiku tegemisel lähtuti nii toodangu- kui ka müügimahust. Eespool nimetatud kriteeriumide põhjal moodustatud valim on tüüpiline ka geograafilise ulatuse osas.

| (8) | Võimaldamaks HRV eksportivatel tootjatel esitada soovi korral taotlus turumajandusliku kohtlemise või individuaalse kohtlemise kohaldamiseks, saatis komisjon teadaolevalt asjaomastele Hiina eksportivatele tootjatele taotluse vormid. Kaheksa eksportivat tootjat esitas taotluse turumajandusliku kohtlemise kohaldamiseks või individuaalse kohtlemise kohaldamiseks, juhul kui uurimise käigus selgub, et nad ei vasta turumajandusliku kohtlemise tingimustele. |
| --- | --- |

(8)

Võimaldamaks HRV eksportivatel tootjatel esitada soovi korral taotlus turumajandusliku kohtlemise või individuaalse kohtlemise kohaldamiseks, saatis komisjon teadaolevalt asjaomastele Hiina eksportivatele tootjatele taotluse vormid. Kaheksa eksportivat tootjat esitas taotluse turumajandusliku kohtlemise kohaldamiseks või individuaalse kohtlemise kohaldamiseks, juhul kui uurimise käigus selgub, et nad ei vasta turumajandusliku kohtlemise tingimustele.

| (9) | Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevalt asjaga seotud isikutele ja kõigile muudele äriühingutele, kes algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul endast teatasid. Vastused saadi kuuelt eksportivalt Hiina tootjalt, viielt valimisse kuuluvalt ühenduse tootjalt ja ühelt võrdlusriigi (Maroko) tootjalt. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevalt asjaga seotud isikutele ja kõigile muudele äriühingutele, kes algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul endast teatasid. Vastused saadi kuuelt eksportivalt Hiina tootjalt, viielt valimisse kuuluvalt ühenduse tootjalt ja ühelt võrdlusriigi (Maroko) tootjalt.

| (10) | Komisjon püüdis leida kõik andmed, mida ta seoses dumpingu, sellest tuleneva kahju ja ühenduse huvide esialgse kindlakstegemisega vajalikuks pidas, ja veendus nende andmete õigsuses. Tehti kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse:






  a) | Ühenduse tootjad







  — | Indústrias Jomar – Madeiras e Derivados SA, Portugal; |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Komisjon püüdis leida kõik andmed, mida ta seoses dumpingu, sellest tuleneva kahju ja ühenduse huvide esialgse kindlakstegemisega vajalikuks pidas, ja veendus nende andmete õigsuses. Tehti kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse:

a)

Ühenduse tootjad

—

Indústrias Jomar – Madeiras e Derivados SA, Portugal;

| — | Joubert SAS, Prantsusmaa; |
| --- | --- |

—

Joubert SAS, Prantsusmaa;

| — | Plysorol SAS, Prantsusmaa; |
| --- | --- |

—

Plysorol SAS, Prantsusmaa;

| — | Reni Ettore spa., Itaalia; |
| --- | --- |

—

Reni Ettore spa., Itaalia;

| — | Schauman Wood SA, Prantsusmaa |
| --- | --- |

—

Schauman Wood SA, Prantsusmaa

| b) | Hiina Rahvavabariigi eksportivad tootjad







  — | Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co., Ltd. |
| --- | --- | --- |

b)

Hiina Rahvavabariigi eksportivad tootjad

—

Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co., Ltd.

| — | Jiaxing Jinlin Lumber Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiaxing Jinlin Lumber Co., Ltd.

| — | Nantong Zhongyi Plywood Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Nantong Zhongyi Plywood Co., Ltd.

| — | Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co., Ltd.

| c) | Võrdlusriigi tootja |
| --- | --- |

c)

Võrdlusriigi tootja

| (11) | Nende HRV eksportivate tootjate jaoks, kelle suhtes ei saa kohaldada turumajanduslikku kohtlemist, tuleb kindlaks määrata normaalväärtus ning selleks, et teha normaalväärtus kindlaks võrdlusriigist Marokost pärit teabe põhjal, teostati kontrollkäik järgmise äriühingu valdustesse:






  — | CEMA Bois de l’Atlas, Casablanca, Maroko |
| --- | --- | --- |

(11)

Nende HRV eksportivate tootjate jaoks, kelle suhtes ei saa kohaldada turumajanduslikku kohtlemist, tuleb kindlaks määrata normaalväärtus ning selleks, et teha normaalväärtus kindlaks võrdlusriigist Marokost pärit teabe põhjal, teostati kontrollkäik järgmise äriühingu valdustesse:

—

CEMA Bois de l’Atlas, Casablanca, Maroko

3.   UURIMISPERIOOD

| (12) | Dumpingu ja kahju tekitamise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2002 kuni 30. juunini 2003 (edaspidi “uurimisperiood”). Suundumuste uurimine kahju analüüsimise raames hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 1999 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi “vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(12)

Dumpingu ja kahju tekitamise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2002 kuni 30. juunini 2003 (edaspidi “uurimisperiood”). Suundumuste uurimine kahju analüüsimise raames hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 1999 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi “vaatlusalune periood”).

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1.   ÜLDIST

| (13) | Vineer on puidupõhine plaat, mis on mehaaniliselt vastupidav ja samas kerge. Vineer koosneb kokkuliimitud spoonilehtedest (kihtidest). Ta koosneb paaritust arvust ristamisi kokku pandud kihtidest. Välimistel kihtidel jookseb puidusüü tavaliselt paralleelselt plaadi pikema küljega. Tänu sellisele konstruktsioonile on vineer tugev ja stabiilne. |
| --- | --- |

(13)

Vineer on puidupõhine plaat, mis on mehaaniliselt vastupidav ja samas kerge. Vineer koosneb kokkuliimitud spoonilehtedest (kihtidest). Ta koosneb paaritust arvust ristamisi kokku pandud kihtidest. Välimistel kihtidel jookseb puidusüü tavaliselt paralleelselt plaadi pikema küljega. Tänu sellisele konstruktsioonile on vineer tugev ja stabiilne.

| (14) | Vineeri võib valmistada erinevatest puuliikidest. Euroopas kasutatakse vineeri valmistamiseks peamiselt pööki, kaske, kuuske, paplit ja okuumeat. |
| --- | --- |

(14)

Vineeri võib valmistada erinevatest puuliikidest. Euroopas kasutatakse vineeri valmistamiseks peamiselt pööki, kaske, kuuske, paplit ja okuumeat.

| (15) | Okuumea kasvab ainult Gabonis, Ekvatoriaal-Guineas ja Kamerunis ning seega peavad nii Euroopa kui ka Hiina vineerivalmistajad seda importima. Okuumea annab vineerile eriti tasase pinna ja head mehaanilised omadused, mis tulenevad peamiselt oksakohtade puudumisest puidus. Seepärast on okuumeavineeri välimus ja mehaanilised omadused iseloomulikud ning see tähendab, et toodet on võimalik eristada muud liiki vineerist. |
| --- | --- |

(15)

Okuumea kasvab ainult Gabonis, Ekvatoriaal-Guineas ja Kamerunis ning seega peavad nii Euroopa kui ka Hiina vineerivalmistajad seda importima. Okuumea annab vineerile eriti tasase pinna ja head mehaanilised omadused, mis tulenevad peamiselt oksakohtade puudumisest puidus. Seepärast on okuumeavineeri välimus ja mehaanilised omadused iseloomulikud ning see tähendab, et toodet on võimalik eristada muud liiki vineerist.

| (16) | Okuumeavineeri kasutusvaldkond on ulatuslik. Ehitustööstuses kasutavad laud- ja puusepad seda välitöödel laudise, aknaluukide, välikeldrite, rinnatiste ja jõeäärsete tahveldiste jaoks. Kõnealust vineeri kasutatakse ka dekoratiivotstarbel muu hulgas maanteesõidukite (nt autod, bussid, haagissuvilad, autoelamud), meretranspordi (jahtlaevad), mööblitööstuse ja uste jaoks. |
| --- | --- |

(16)

Okuumeavineeri kasutusvaldkond on ulatuslik. Ehitustööstuses kasutavad laud- ja puusepad seda välitöödel laudise, aknaluukide, välikeldrite, rinnatiste ja jõeäärsete tahveldiste jaoks. Kõnealust vineeri kasutatakse ka dekoratiivotstarbel muu hulgas maanteesõidukite (nt autod, bussid, haagissuvilad, autoelamud), meretranspordi (jahtlaevad), mööblitööstuse ja uste jaoks.

| (17) | Okuumeavineeri on kaht liiki: ainult okuumeapuidust valmistatud vineer (nn täisokuumea) ja vineer, millel vähemalt üks pealiskiht on okuumeapuidust (nn okuumeaspooniga vineer) ja ülejäänu muust puidust. Mõlema okuumeavineeri väljanägemine on sarnane. Mehaanilistest erinevustest hoolimata on mõlema peamised füüsikalised näitajad samasugused ning põhimõtteliselt kasutatakse neid samal otstarbel. |
| --- | --- |

(17)

Okuumeavineeri on kaht liiki: ainult okuumeapuidust valmistatud vineer (nn täisokuumea) ja vineer, millel vähemalt üks pealiskiht on okuumeapuidust (nn okuumeaspooniga vineer) ja ülejäänu muust puidust. Mõlema okuumeavineeri väljanägemine on sarnane. Mehaanilistest erinevustest hoolimata on mõlema peamised füüsikalised näitajad samasugused ning põhimõtteliselt kasutatakse neid samal otstarbel.

2.   VAATLUSALUNE TOODE

| (18) | Vaatlusalune toode on HRVst pärit vineer, mis koosneb eranditult spoonilehtedest, mille iga kihi paksus on kuni 6 mm, millel vähemalt üks välimine kiht on okuumeapuidust ja mis kuulub praegu CN-koodi ex ex 4412 13 10 alla. Kõnealune määratlus hõlmab nii eespool kirjeldatud täisokuumeavineeri kui ka okuumeaspooniga vineeri. |
| --- | --- |

(18)

Vaatlusalune toode on HRVst pärit vineer, mis koosneb eranditult spoonilehtedest, mille iga kihi paksus on kuni 6 mm, millel vähemalt üks välimine kiht on okuumeapuidust ja mis kuulub praegu CN-koodi ex ex 4412 13 10 alla. Kõnealune määratlus hõlmab nii eespool kirjeldatud täisokuumeavineeri kui ka okuumeaspooniga vineeri.

| (19) | Kontrollkäigu ajal selgus, et üks äriühing eksportis uurimisperioodi ajal ühendusse kilega kaetud okuumeavineeri. Kõnealune toode on okuumeaspooniga vineer (sisemised kihid on muust puidust), mis on kaetud kilekihiga. Tõdeti, et nimetatud toode ei ole vaatlusalune toode, sest ta ei koosne ainult puidust kihtidest ega näe välja sama moodi nagu muu okuumeavineer. Seega ei ole tema füüsikalised ja tehnilised omadused samasugused. Seepärast ei hõlma käesolev menetlus nimetatud toodet. |
| --- | --- |

(19)

Kontrollkäigu ajal selgus, et üks äriühing eksportis uurimisperioodi ajal ühendusse kilega kaetud okuumeavineeri. Kõnealune toode on okuumeaspooniga vineer (sisemised kihid on muust puidust), mis on kaetud kilekihiga. Tõdeti, et nimetatud toode ei ole vaatlusalune toode, sest ta ei koosne ainult puidust kihtidest ega näe välja sama moodi nagu muu okuumeavineer. Seega ei ole tema füüsikalised ja tehnilised omadused samasugused. Seepärast ei hõlma käesolev menetlus nimetatud toodet.

3.   SAMASUGUNE TOODE

| (20) | Leiti, et vaatlusaluse toote ning HRVs valmistatud ja siseriiklikul turul müüdava okuumeavineeri, võrdlusriigis (Maroko) toodetud ja sealsel siseturul müüdava toote ja ühenduse tootmisharuühenduses valmistatava ja müüdava toote füüsikalised ja tehnilised omadused ja kasutusotstarve on põhimõtteliselt samasugused. Seepärast peetakse neid tooteid esialgu samasugusteks toodeteks algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(20)

Leiti, et vaatlusaluse toote ning HRVs valmistatud ja siseriiklikul turul müüdava okuumeavineeri, võrdlusriigis (Maroko) toodetud ja sealsel siseturul müüdava toote ja ühenduse tootmisharuühenduses valmistatava ja müüdava toote füüsikalised ja tehnilised omadused ja kasutusotstarve on põhimõtteliselt samasugused. Seepärast peetakse neid tooteid esialgu samasugusteks toodeteks algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

C.   DUMPING

1.   TURUMAJANDUSLIK KOHTLEMINE

| (21) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse HRVst pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt nimetatud artikli lõigetele 1–6 nende tootjate puhul, kes vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c osutatud tingimustele. |
| --- | --- |

(21)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse HRVst pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt nimetatud artikli lõigetele 1–6 nende tootjate puhul, kes vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c osutatud tingimustele.

| (22) | Kriteeriumid, millele taotluse esitanud äriühingud peaavad vastama, on lühidalt ja kokkuvõtlikult järgmised:






  1) | majandustegevust ja kulusid käsitlevad otsused tehakse lähtuvalt turutingimustest ja ilma riigi märkimisväärse sekkumiseta; |
| --- | --- | --- |

(22)

Kriteeriumid, millele taotluse esitanud äriühingud peaavad vastama, on lühidalt ja kokkuvõtlikult järgmised:

1)

majandustegevust ja kulusid käsitlevad otsused tehakse lähtuvalt turutingimustest ja ilma riigi märkimisväärse sekkumiseta;

| 2) | raamatupidamisdokumentide auditeerimine toimub sõltumatult ja kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning raamatupidamisdokumente kasutatakse kõigil otstarvetel; |
| --- | --- |

2)

raamatupidamisdokumentide auditeerimine toimub sõltumatult ja kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning raamatupidamisdokumente kasutatakse kõigil otstarvetel;

| 3) | puuduvad varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile iseloomulikud märkimisväärsed moonutused; |
| --- | --- |

3)

puuduvad varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile iseloomulikud märkimisväärsed moonutused;

| 4) | pankroti- ja asjaõigusega on tagatud õiguskindlus ja stabiilsus; |
| --- | --- |

4)

pankroti- ja asjaõigusega on tagatud õiguskindlus ja stabiilsus;

| 5) | vääringute konverteerimine toimub turukursside alusel. |
| --- | --- |

5)

vääringute konverteerimine toimub turukursside alusel.

| (23) | Kaheksa HRV eksportivat tootjat esitasid taotluse turumajanduslikuks kohtlemiseks vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b ja täitsid eksportivatele tootjatele mõeldud turumajanduslikku kohtlemist käsitleva vormi. |
| --- | --- |

(23)

Kaheksa HRV eksportivat tootjat esitasid taotluse turumajanduslikuks kohtlemiseks vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b ja täitsid eksportivatele tootjatele mõeldud turumajanduslikku kohtlemist käsitleva vormi.

| (24) | Ühe äriühingu (allpool esitatud tabelis äriühing nr 2) taotlus lükati turumajanduslikku kohtlemist käsitleva vormi vastuste esimese analüüsi põhjal tagasi, sest vastused ei näidanud, et kõik kriteeriumid oleksid täidetud. Teise äriühingu (tabelis äriühing nr 4) taotlus lükati tagasi, sest ta loobus koostööst enne kontrollkäigu toimumist. Seega ei olnud võimalik kontrollida, kas äriühingu puhul olid täidetud algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c osutatud kriteeriumid. |
| --- | --- |

(24)

Ühe äriühingu (allpool esitatud tabelis äriühing nr 2) taotlus lükati turumajanduslikku kohtlemist käsitleva vormi vastuste esimese analüüsi põhjal tagasi, sest vastused ei näidanud, et kõik kriteeriumid oleksid täidetud. Teise äriühingu (tabelis äriühing nr 4) taotlus lükati tagasi, sest ta loobus koostööst enne kontrollkäigu toimumist. Seega ei olnud võimalik kontrollida, kas äriühingu puhul olid täidetud algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c osutatud kriteeriumid.

| (25) | Ülejäänud kuue äriühingu puhul püüdis komisjon nende äriühingute valdustes kontrollida kõiki turumajanduslikku kohtlemist käsitlevas vormis esitatud andmeid, mida vajalikuks peeti. |
| --- | --- |

(25)

Ülejäänud kuue äriühingu puhul püüdis komisjon nende äriühingute valdustes kontrollida kõiki turumajanduslikku kohtlemist käsitlevas vormis esitatud andmeid, mida vajalikuks peeti.

| (26) | Uurimise käigus selgus, et kuuest eespool nimetatud äriühingust neli vastavad kõigile nõutavatele kriteeriumidele ja seepärast otsustati nende suhtes kohaldada turumajanduslikku kohtlemist. Turumajanduslikku kohtlemist otsustati kohaldada nelja järgmise HRV äriühingu suhtes:






  — | Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co., Ltd. |
| --- | --- | --- |

(26)

Uurimise käigus selgus, et kuuest eespool nimetatud äriühingust neli vastavad kõigile nõutavatele kriteeriumidele ja seepärast otsustati nende suhtes kohaldada turumajanduslikku kohtlemist. Turumajanduslikku kohtlemist otsustati kohaldada nelja järgmise HRV äriühingu suhtes:

—

Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co., Ltd.

| — | Jiaxing Jinlin Lumber Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiaxing Jinlin Lumber Co., Ltd.

| — | Nantong Zongyi Plywood Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Nantong Zongyi Plywood Co., Ltd.

| — | Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co., Ltd.

| (27) | Ülejäänud kaks taotlust tuli tagasi lükata. Järgmises tabelis esitatakse kokkuvõte selle kohta, kuidas täitsid need neli äriühingut, kelle suhtes otsustati turumajanduslikku kohtlemist mitte kohaldada, algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c osutatud viit kriteeriumi.










  Äriühing | Kriteeriumid |
| --- | --- | --- |
| Artikli 2 lõike 7 punkti c taane 1 | Artikli 2 lõike 7 punkti c taane 2 | Artikli 2 lõike 7 punkti c taane 3 | Artikli 2 lõike 7 punkti c taane 4 | Artikli 2 lõike 7 punkti c taane 5 |
| 1 | Pole täidetud | Pole täidetud | Pole täidetud | Pole täidetud | Täidetud |
| 2 | Pole täidetud | | | | |
| 3 | Ei osalenud koostöös |
| 4 | Ei osalenud koostöös |
| Allikas: Koostööd teinud Hiina eksportijate küsimustike kontrollitud vastused. |

(27)

Ülejäänud kaks taotlust tuli tagasi lükata. Järgmises tabelis esitatakse kokkuvõte selle kohta, kuidas täitsid need neli äriühingut, kelle suhtes otsustati turumajanduslikku kohtlemist mitte kohaldada, algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c osutatud viit kriteeriumi.

Äriühing

Kriteeriumid

Artikli 2 lõike 7 punkti c taane 1

Artikli 2 lõike 7 punkti c taane 2

Artikli 2 lõike 7 punkti c taane 3

Artikli 2 lõike 7 punkti c taane 4

Artikli 2 lõike 7 punkti c taane 5

1

Pole täidetud

Pole täidetud

Pole täidetud

Pole täidetud

Täidetud

2

Pole täidetud

3

Ei osalenud koostöös

4

Ei osalenud koostöös

Allikas: Koostööd teinud Hiina eksportijate küsimustike kontrollitud vastused.

| (28) | Asjaomastele äriühingutele anti võimalus kommenteerida eespool esitatud järeldusi. Kaks äriühingut väitis, et selline otsus oli vale ja nende suhtes tuleks kohaldada turumajanduslikku kohtlemist. |
| --- | --- |

(28)

Asjaomastele äriühingutele anti võimalus kommenteerida eespool esitatud järeldusi. Kaks äriühingut väitis, et selline otsus oli vale ja nende suhtes tuleks kohaldada turumajanduslikku kohtlemist.

| (29) | Esimese kriteeriumi kohta väitis äriühing nr 1, et vastupidiselt komisjoni järeldustele oli sissemakstud kapitali allikas selge ja siseturul toimus müük turuhindadega. Äriühing ei suutnud siiski esitada täiendavaid tõendeid, mis oleksid komisjoni seisukohad ümber lükanud. Omamaise müügi kohta tõendati, et äriühingu hinnakujunduspoliitika ei olnud kooskõlas turumajanduse põhimõtetega, sest kõrgema kvaliteediga okuumeavineeri müüdi sama hinnaga nagu tavalist vineeri. Seepärast lükati need väited tagasi. |
| --- | --- |

(29)

Esimese kriteeriumi kohta väitis äriühing nr 1, et vastupidiselt komisjoni järeldustele oli sissemakstud kapitali allikas selge ja siseturul toimus müük turuhindadega. Äriühing ei suutnud siiski esitada täiendavaid tõendeid, mis oleksid komisjoni seisukohad ümber lükanud. Omamaise müügi kohta tõendati, et äriühingu hinnakujunduspoliitika ei olnud kooskõlas turumajanduse põhimõtetega, sest kõrgema kvaliteediga okuumeavineeri müüdi sama hinnaga nagu tavalist vineeri. Seepärast lükati need väited tagasi.

| (30) | Sama äriühing väitis, et nende raamatupidamisdokumente oli kontrollitud sõltumatult ja kooskõlas rahvusvaheliste standarditega. Kontrollkäigul tehti kindlaks, et audiitorid ei olnud esitanud rahvusvaheliste standardite kohaselt nõutavaid kommentaare (eri bilansid sama aasta kohta ilma täiendavate selgitusteta ja peaaegu kogu sissemakstud kapitali kadumine ilma, et selle kohta oleks ühtegi kommentaari). Sellised probleemid muudavad küsitavaks raamatupidamisandmete usaldusväärsuse ja seepärast ei saa neid pidada kontrollituks vastavalt rahvusvahelistele standarditele. Seetõttu lükati ka see väide tagasi. |
| --- | --- |

(30)

Sama äriühing väitis, et nende raamatupidamisdokumente oli kontrollitud sõltumatult ja kooskõlas rahvusvaheliste standarditega. Kontrollkäigul tehti kindlaks, et audiitorid ei olnud esitanud rahvusvaheliste standardite kohaselt nõutavaid kommentaare (eri bilansid sama aasta kohta ilma täiendavate selgitusteta ja peaaegu kogu sissemakstud kapitali kadumine ilma, et selle kohta oleks ühtegi kommentaari). Sellised probleemid muudavad küsitavaks raamatupidamisandmete usaldusväärsuse ja seepärast ei saa neid pidada kontrollituks vastavalt rahvusvahelistele standarditele. Seetõttu lükati ka see väide tagasi.

| (31) | Lisaks väitis äriühing nr 1, et puudus riigi sekkumine ja endist mitteturumajanduslikku süsteemi iseloomustanud moonutused. Maksed, mis tuli maakasutusõiguse eest tasuda kohalikele ametivõimudele, olid siiski mitu aastat tasumata, ilma et selle kohta oleks ühtegi selgitust. Seepärast ei saa välistada riigi või kohaliku omavalitsuse sekkumist ning äriühing ei suutnud tõendada, et ta on riigi sekkumisest vaba. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(31)

Lisaks väitis äriühing nr 1, et puudus riigi sekkumine ja endist mitteturumajanduslikku süsteemi iseloomustanud moonutused. Maksed, mis tuli maakasutusõiguse eest tasuda kohalikele ametivõimudele, olid siiski mitu aastat tasumata, ilma et selle kohta oleks ühtegi selgitust. Seepärast ei saa välistada riigi või kohaliku omavalitsuse sekkumist ning äriühing ei suutnud tõendada, et ta on riigi sekkumisest vaba. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

| (32) | Lisaks muule väitis äriühing nr 1, et talle oli pankroti- ja asjaõigusega tagatud õiguskindlus ja stabiilsus. Kontrollkäigu raames märgiti siiski, et teataval majandusaastal oli kahjum suurem kui kapital. Seepärast leiti, et kuigi teoreetiliselt kohaldatakse äriühingu suhtes pankrotiõigust, seda praktikas tema suhtes ei rakendata, sest kirjeldatud asjaolude korral oleks tulnud algatada pankrotimenetlus. Siinkohal tuleks märkida, et audiitorid ei esitanud kommentaare ka nimetatud olukorra kohta. Seega ei suutnud äriühing tõendada, et ta tegutseb sellise õigusliku raamistiku kohaselt, millega oleks tagatud õiguskindlus. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(32)

Lisaks muule väitis äriühing nr 1, et talle oli pankroti- ja asjaõigusega tagatud õiguskindlus ja stabiilsus. Kontrollkäigu raames märgiti siiski, et teataval majandusaastal oli kahjum suurem kui kapital. Seepärast leiti, et kuigi teoreetiliselt kohaldatakse äriühingu suhtes pankrotiõigust, seda praktikas tema suhtes ei rakendata, sest kirjeldatud asjaolude korral oleks tulnud algatada pankrotimenetlus. Siinkohal tuleks märkida, et audiitorid ei esitanud kommentaare ka nimetatud olukorra kohta. Seega ei suutnud äriühing tõendada, et ta tegutseb sellise õigusliku raamistiku kohaselt, millega oleks tagatud õiguskindlus. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (33) | Äriühing nr 3 väitis, et ka tema oli teinud komisjoniga koostööd. Kõnealusel äriühingul oli kaks sidusettevõtet, kes tegelesid asjaomase toote valmistamisega ja importisid seda uurimisperioodil ühendusse. Kumbki kõnealune äriühing ei teatanud enda olemasolust menetluse algatamise teates sätestatud tähtaja jooksul. Seega loeti nad koostööd mitteteinud eksportivateks äriühinguteks. |
| --- | --- |

(33)

Äriühing nr 3 väitis, et ka tema oli teinud komisjoniga koostööd. Kõnealusel äriühingul oli kaks sidusettevõtet, kes tegelesid asjaomase toote valmistamisega ja importisid seda uurimisperioodil ühendusse. Kumbki kõnealune äriühing ei teatanud enda olemasolust menetluse algatamise teates sätestatud tähtaja jooksul. Seega loeti nad koostööd mitteteinud eksportivateks äriühinguteks.

| (34) | Komisjonil on väljakujunenud tava kontrollida, kas sidusettevõtete rühmitus tervikuna vastab turumajandusliku kohtlemise tingimustele ning see tähendab, et turumajandusliku kohtlemise tingimustele peaks vastama ka iga üksik sidusettevõte, kes tegeleb vaatlusaluse toote valmistamise ja/või müügiga. Tulenevalt sellest, et kõnealusel juhul ei teinud sidusettevõtted koostööd, ei olnud võimalik kindlaks teha, kas kogu rühmitus tervikuna vastas turumajandusliku kohtlemise tingimustele või ei, ning seega ei saa äriühingu nr 3 suhtes kohaldada turumajanduslikku kohtlemist. |
| --- | --- |

(34)

Komisjonil on väljakujunenud tava kontrollida, kas sidusettevõtete rühmitus tervikuna vastab turumajandusliku kohtlemise tingimustele ning see tähendab, et turumajandusliku kohtlemise tingimustele peaks vastama ka iga üksik sidusettevõte, kes tegeleb vaatlusaluse toote valmistamise ja/või müügiga. Tulenevalt sellest, et kõnealusel juhul ei teinud sidusettevõtted koostööd, ei olnud võimalik kindlaks teha, kas kogu rühmitus tervikuna vastas turumajandusliku kohtlemise tingimustele või ei, ning seega ei saa äriühingu nr 3 suhtes kohaldada turumajanduslikku kohtlemist.

| (35) | Ühenduse tootmisharule anti võimalus esitada oma kommentaarid, kuid vastuväiteid ei esitatud. Konsulteeriti nõuandekomiteega, kes ei esitanud komisjoni järelduste kohta vastuväiteid. |
| --- | --- |

(35)

Ühenduse tootmisharule anti võimalus esitada oma kommentaarid, kuid vastuväiteid ei esitatud. Konsulteeriti nõuandekomiteega, kes ei esitanud komisjoni järelduste kohta vastuväiteid.

2.   INDIVIDUAALNE KOHTLEMINE

| (36) | Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt on võimalik kehtestada algmääruse artikli 2 lõike 7 reguleerimisalasse kuuluvate riikide suhtes kogu riiki hõlmav maks, välja arvatud juhtudel, kui äriühingud suudavad tõendada vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 5, et nende ekspordihinnad ja -kogused ning müügitingimused kujunevad vabalt, et vääringuid konverteeritakse turukursside alusel ja et võimalik riigi sekkumine ei võimalda meetmetest kõrvalehoidmist, kui eksportijate suhtes kohaldatakse teistsuguse määraga makse. |
| --- | --- |

(36)

Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt on võimalik kehtestada algmääruse artikli 2 lõike 7 reguleerimisalasse kuuluvate riikide suhtes kogu riiki hõlmav maks, välja arvatud juhtudel, kui äriühingud suudavad tõendada vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 5, et nende ekspordihinnad ja -kogused ning müügitingimused kujunevad vabalt, et vääringuid konverteeritakse turukursside alusel ja et võimalik riigi sekkumine ei võimalda meetmetest kõrvalehoidmist, kui eksportijate suhtes kohaldatakse teistsuguse määraga makse.

| (37) | Kaheksa eksportivat tootjat, kes taotlesid turumajandusliku kohtlemise kohaldamist, esitasid taotluse ka individuaalse kohtlemise kohaldamiseks, juhul kui nende suhtes ei kohaldata turumajanduslikku kohtlemist. Ühegi äriühingu suhtes, kelle puhul keelduti turumajandusliku kohtlemise kohaldamisest, ei ole siiski võimalik individuaalset kohtlemist kohaldada. |
| --- | --- |

(37)

Kaheksa eksportivat tootjat, kes taotlesid turumajandusliku kohtlemise kohaldamist, esitasid taotluse ka individuaalse kohtlemise kohaldamiseks, juhul kui nende suhtes ei kohaldata turumajanduslikku kohtlemist. Ühegi äriühingu suhtes, kelle puhul keelduti turumajandusliku kohtlemise kohaldamisest, ei ole siiski võimalik individuaalset kohtlemist kohaldada.

| (38) | Kahe koostööd mitteteinud äriühingu puhul ei saa individuaalset kohtlemist kohaldada, sest ei ole võimalik kontrollida, kas nende puhul on täidetud algmääruse artikli 9 lõikes 5 osutatud kriteeriumid. |
| --- | --- |

(38)

Kahe koostööd mitteteinud äriühingu puhul ei saa individuaalset kohtlemist kohaldada, sest ei ole võimalik kontrollida, kas nende puhul on täidetud algmääruse artikli 9 lõikes 5 osutatud kriteeriumid.

| (39) | Kohapealse uurimise käigus ilmnes, et äriühingu nr 1 raamatupidamis- ja ekspordidokumendid ei olnud usaldusväärsed ning neis oli olulisi vajakajäämisi. Pidades silmas märkimisväärset ebakindlust seoses kõnealuse äriühinguga, ei peetud individuaalse dumpingumarginaali kehtestamist otstarbekaks. Arvestades et andmed ekspordi kohta ei olnud usaldusväärsed, ei ole tegelikult võimalik individuaalset marginaali arvutada, sest äriühingu ekspordiandmeid ei saa kasutada. Äriühing ei suutnud kuidagi kinnitada, et meetmetest ei hoita kõrvale, kui kõnealusele eksportijale võimaldatakse individuaalse marginaali kohaldamist, ning seega ei ole individuaalse marginaali kohaldamine kõnealusel juhul õigustatud. Seepärast ei kohaldata kõnealuse ettevõtja suhtes individuaalset kohtlemist. |
| --- | --- |

(39)

Kohapealse uurimise käigus ilmnes, et äriühingu nr 1 raamatupidamis- ja ekspordidokumendid ei olnud usaldusväärsed ning neis oli olulisi vajakajäämisi. Pidades silmas märkimisväärset ebakindlust seoses kõnealuse äriühinguga, ei peetud individuaalse dumpingumarginaali kehtestamist otstarbekaks. Arvestades et andmed ekspordi kohta ei olnud usaldusväärsed, ei ole tegelikult võimalik individuaalset marginaali arvutada, sest äriühingu ekspordiandmeid ei saa kasutada. Äriühing ei suutnud kuidagi kinnitada, et meetmetest ei hoita kõrvale, kui kõnealusele eksportijale võimaldatakse individuaalse marginaali kohaldamist, ning seega ei ole individuaalse marginaali kohaldamine kõnealusel juhul õigustatud. Seepärast ei kohaldata kõnealuse ettevõtja suhtes individuaalset kohtlemist.

| (40) | Riigi omandisse kuuluv äriühing nr 2 ei suutnud tõendada, et riigi sekkumine ei too kaasa meetmetest kõrvalehoidmist, juhul kui eksportijate suhtes kehtestatakse erinevad tollimaksumäärad. |
| --- | --- |

(40)

Riigi omandisse kuuluv äriühing nr 2 ei suutnud tõendada, et riigi sekkumine ei too kaasa meetmetest kõrvalehoidmist, juhul kui eksportijate suhtes kehtestatakse erinevad tollimaksumäärad.

3.   NORMAALVÄÄRTUS

3.1.   Normaalväärtuse kindlaksmääramine koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul, kellele on võimaldatud turumajanduslik kohtlemine

| (41) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 kontrollis komisjon iga koostööd tegeva eksportiva tootja puhul, kas nende okuumeavineeri omamaine müük oli tüüpiline, s.t kas sellise müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % tootja kogu ühendusse suunatud eksportmüügi mahust. Uurimise käigus ilmnes, et omamaine müük oli tüüpiline ainult kahe eksportiva tootja puhul neljast. |
| --- | --- |

(41)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 kontrollis komisjon iga koostööd tegeva eksportiva tootja puhul, kas nende okuumeavineeri omamaine müük oli tüüpiline, s.t kas sellise müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % tootja kogu ühendusse suunatud eksportmüügi mahust. Uurimise käigus ilmnes, et omamaine müük oli tüüpiline ainult kahe eksportiva tootja puhul neljast.

| (42) | Seejärel määras komisjon kindlaks need okuumeavineeri liigid, mille omamaise müügiga tegelesid tüüpilise omamaise müügiga äriühingud ja mis olid ühendusse eksportimiseks müüdud liikidega identsed või otseselt võrreldavad. |
| --- | --- |

(42)

Seejärel määras komisjon kindlaks need okuumeavineeri liigid, mille omamaise müügiga tegelesid tüüpilise omamaise müügiga äriühingud ja mis olid ühendusse eksportimiseks müüdud liikidega identsed või otseselt võrreldavad.

| (43) | Iga eksportivate tootjate poolt omamaisel turul müüdud ja ühendusse eksportimiseks müüdud okuumeavineeri liikidega otseselt võrreldava tooteliigi puhul kontrolliti, kas omamaine müük on algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaldamiseks piisavalt tüüpiline. Teatava okuumeavineeri liigi omamaist müüki käsitleti piisavalt tüüpilisena, kui kõnealuse liigi omamaise müügi kogumaht uurimisperioodi jooksul vastas vähemalt 5 protsendile ühendusse eksporditud võrreldavat liiki okuumeavineeri müügi kogumahust. Kahest tüüpilise omamaise müügiga äriühingust ühe puhul vastas nimetatud tingimusele neli tooteliiki, kuid teise äriühingu puhul ei olnud ükski tooteliik piisavalt tüüpiline. |
| --- | --- |

(43)

Iga eksportivate tootjate poolt omamaisel turul müüdud ja ühendusse eksportimiseks müüdud okuumeavineeri liikidega otseselt võrreldava tooteliigi puhul kontrolliti, kas omamaine müük on algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaldamiseks piisavalt tüüpiline. Teatava okuumeavineeri liigi omamaist müüki käsitleti piisavalt tüüpilisena, kui kõnealuse liigi omamaise müügi kogumaht uurimisperioodi jooksul vastas vähemalt 5 protsendile ühendusse eksporditud võrreldavat liiki okuumeavineeri müügi kogumahust. Kahest tüüpilise omamaise müügiga äriühingust ühe puhul vastas nimetatud tingimusele neli tooteliiki, kuid teise äriühingu puhul ei olnud ükski tooteliik piisavalt tüüpiline.

| (44) | Seejärel uuris komisjon, kas nelja eespool kirjeldatud tooteliigi müük toimus tavapärase kauplemise käigus, tehes selleks kindlaks, kui suur osa kõnealust liiki okuumeavineeri müüdi kasumlikult sõltumatutele klientidele. Kui toodangu arvestusliku maksumusega vähemalt samaväärse netohinnaga müüdud okuumeavineeri liigi müügimaht vastas vähemalt 80 protsendile kõnealuse liigi müügi kogumahust ja kui kõnealuse liigi kaalutud keskmine hind oli vähemalt samaväärne toodangu maksumusega, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis võrdus kogu uurimisperioodi jooksul toimunud kõnealuse liigi omamaise müügi hindade kaalutud keskmisega olenemata sellest, kas nimetatud müük oli tulutoov või mitte. Kui okuumeavineeri kõnealuse liigi tulutoova müügi maht oli kuni 80 % kõnealuse liigi müügi kogumahust või kui kõnealuse liigi kaalutud keskmine hind oli madalam tootmishinnast, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis võrdus ainult selle liigi tulutoova müügi kaalutud keskmisega tingimusel, et asjaomane müük moodustas vähemalt 10 % kõnealuse liigi müügi kogumahust. Omamaiseid hindu võis normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutada ainult üht liiki toodete puhul. Ülejäänud kolme tooteliigi puhul oli uurimisperioodi jooksul tulutoov vähem kui 10 % omamaisest müügist. |
| --- | --- |

(44)

Seejärel uuris komisjon, kas nelja eespool kirjeldatud tooteliigi müük toimus tavapärase kauplemise käigus, tehes selleks kindlaks, kui suur osa kõnealust liiki okuumeavineeri müüdi kasumlikult sõltumatutele klientidele. Kui toodangu arvestusliku maksumusega vähemalt samaväärse netohinnaga müüdud okuumeavineeri liigi müügimaht vastas vähemalt 80 protsendile kõnealuse liigi müügi kogumahust ja kui kõnealuse liigi kaalutud keskmine hind oli vähemalt samaväärne toodangu maksumusega, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis võrdus kogu uurimisperioodi jooksul toimunud kõnealuse liigi omamaise müügi hindade kaalutud keskmisega olenemata sellest, kas nimetatud müük oli tulutoov või mitte. Kui okuumeavineeri kõnealuse liigi tulutoova müügi maht oli kuni 80 % kõnealuse liigi müügi kogumahust või kui kõnealuse liigi kaalutud keskmine hind oli madalam tootmishinnast, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis võrdus ainult selle liigi tulutoova müügi kaalutud keskmisega tingimusel, et asjaomane müük moodustas vähemalt 10 % kõnealuse liigi müügi kogumahust. Omamaiseid hindu võis normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutada ainult üht liiki toodete puhul. Ülejäänud kolme tooteliigi puhul oli uurimisperioodi jooksul tulutoov vähem kui 10 % omamaisest müügist.

| (45) | Kui ükskõik millise tooteliigi tulutoova müügi maht oli vähem kui 10 % kõnealuse tooteliigi müügi kogumahust, leiti, et seda konkreetset liiki müüdi ebapiisavates kogustes, et normaalväärtuse saaks kindlaks määrata omamaise hinna põhjal. Kui eksportiva tootja müüdud konkreetse tooteliigi omamaiseid hindu ei olnud võimalik normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutada, tuli kasutada mõnda muud meetodit. Sellistel juhtudel kasutas komisjon arvestuslikku normaalväärtust vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3. |
| --- | --- |

(45)

Kui ükskõik millise tooteliigi tulutoova müügi maht oli vähem kui 10 % kõnealuse tooteliigi müügi kogumahust, leiti, et seda konkreetset liiki müüdi ebapiisavates kogustes, et normaalväärtuse saaks kindlaks määrata omamaise hinna põhjal. Kui eksportiva tootja müüdud konkreetse tooteliigi omamaiseid hindu ei olnud võimalik normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutada, tuli kasutada mõnda muud meetodit. Sellistel juhtudel kasutas komisjon arvestuslikku normaalväärtust vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3.

| (46) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3 arvutatakse normaalväärtus iga eksportiva tootja tootmiskulude alusel ning neile kuludele lisatakse mõistlik summa müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi jaoks. Komisjon sai kasutada kahe sellise äriühingu müügi-, üld- ja halduskulude summat, mille sarnase toote omamaine müük oli tüüpiline vastavalt määratlusele algmääruse artikli 2 lõikes 2. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 esimesele lausele kasutati kasumimarginaalina kummagi eespool nimetatud äriühingu tavapärase kaubanduse käigus saadud kasumit. |
| --- | --- |

(46)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3 arvutatakse normaalväärtus iga eksportiva tootja tootmiskulude alusel ning neile kuludele lisatakse mõistlik summa müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi jaoks. Komisjon sai kasutada kahe sellise äriühingu müügi-, üld- ja halduskulude summat, mille sarnase toote omamaine müük oli tüüpiline vastavalt määratlusele algmääruse artikli 2 lõikes 2. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 esimesele lausele kasutati kasumimarginaalina kummagi eespool nimetatud äriühingu tavapärase kaubanduse käigus saadud kasumit.

| (47) | Kahe äriühingu puhul, mille omamaine müük ei olnud tüüpiline, tuleks vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 punktile a kasutada kahe tüüpilise müügiga äriühingu kaalutud keskmisi müügi-, üld- ja halduskulusid ja kasumit. |
| --- | --- |

(47)

Kahe äriühingu puhul, mille omamaine müük ei olnud tüüpiline, tuleks vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 punktile a kasutada kahe tüüpilise müügiga äriühingu kaalutud keskmisi müügi-, üld- ja halduskulusid ja kasumit.

| (48) | Ühe äriühingu puhul polnud komisjon piisavalt kindel, kas küsimustiku vastustes esitatud kulude jaotus kajastas mõistlikult asjaomase toote tootmise ja müügiga seotud kulusid. Äriühingule anti võimalus esitada selle kohta oma kommentaarid kontrollkäigu ajal, kuid ta ei suutnud selgitada kulude jaotusega seotud vastuolusid. Sellest tulenevalt ja kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 5 toimus kulude jaotus valmistuskulude määratlemisel käibe põhjal. |
| --- | --- |

(48)

Ühe äriühingu puhul polnud komisjon piisavalt kindel, kas küsimustiku vastustes esitatud kulude jaotus kajastas mõistlikult asjaomase toote tootmise ja müügiga seotud kulusid. Äriühingule anti võimalus esitada selle kohta oma kommentaarid kontrollkäigu ajal, kuid ta ei suutnud selgitada kulude jaotusega seotud vastuolusid. Sellest tulenevalt ja kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 5 toimus kulude jaotus valmistuskulude määratlemisel käibe põhjal.

| (49) | Üks äriühing ostis kohalikelt tootjatelt paplispooni. Need tootjad ei ole käibemaksukohuslastena registreeritud ega maksa seega käibemaksu. Äriühing aga arvas spoonile tehtud kulutustest maha 13 % suuruse käibemaksu. Väidetavalt oli see kooskõlas käibemaksuga tegelevate ametiasutuste arvamusega. Äriühing ei suutnud siiski tõendada, et käibemaks oleks tegelikult tagasi makstud ja seepärast leiti, et kõnealust väidetavat käibemaksu mahaarvamist ei saa heaks kiita, sest arvesse tuleks võtta tegelikult kantud kulusid. |
| --- | --- |

(49)

Üks äriühing ostis kohalikelt tootjatelt paplispooni. Need tootjad ei ole käibemaksukohuslastena registreeritud ega maksa seega käibemaksu. Äriühing aga arvas spoonile tehtud kulutustest maha 13 % suuruse käibemaksu. Väidetavalt oli see kooskõlas käibemaksuga tegelevate ametiasutuste arvamusega. Äriühing ei suutnud siiski tõendada, et käibemaks oleks tegelikult tagasi makstud ja seepärast leiti, et kõnealust väidetavat käibemaksu mahaarvamist ei saa heaks kiita, sest arvesse tuleks võtta tegelikult kantud kulusid.

| (50) | Üks äriühing tegi ettepaneku, et komisjon peaks võtma arvesse pikema perioodi tootmiskulusid kui seda on uurimisperiood. Äriühing väitis, et selliselt võetaks asjakohasemalt arvesse tegelikke kulusid, sest arvestataks ka teatavaid raamatupidamisdokumentides tehtud parandusi ja väikest tootmismahtu. Äriühing ei suutnud väidetavate paranduste kohta esitada tõendeid ja seepärast kasutas komisjon andmeid, mille äriühing oli esitanud uurimisperioodi kohta. |
| --- | --- |

(50)

Üks äriühing tegi ettepaneku, et komisjon peaks võtma arvesse pikema perioodi tootmiskulusid kui seda on uurimisperiood. Äriühing väitis, et selliselt võetaks asjakohasemalt arvesse tegelikke kulusid, sest arvestataks ka teatavaid raamatupidamisdokumentides tehtud parandusi ja väikest tootmismahtu. Äriühing ei suutnud väidetavate paranduste kohta esitada tõendeid ja seepärast kasutas komisjon andmeid, mille äriühing oli esitanud uurimisperioodi kohta.

| (51) | Üks äriühing ostis spooni oma sidusettevõttelt. Nende tehingute üleandehinnad ei kajastanud mõistlikult kõnealuse spooni tootmisega seotud kulutusi ja seepärast tuli need asendada hinnaga, mida äriühing kohaldas tehingutes sõltumatute tarnijatega. |
| --- | --- |

(51)

Üks äriühing ostis spooni oma sidusettevõttelt. Nende tehingute üleandehinnad ei kajastanud mõistlikult kõnealuse spooni tootmisega seotud kulutusi ja seepärast tuli need asendada hinnaga, mida äriühing kohaldas tehingutes sõltumatute tarnijatega.

3.2.   Normaalväärtuse kindlaksmääramine kõigi eksportivate tootjate puhul, kellele ei võimaldata turumajanduslikku kohtlemist

3.2.1.   Võrdlusriik

| (52) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a tuleb normaalväärtus kõigi eksportivate tootjate puhul, kellele ei võimaldata turumajanduslikku kohtlemist, määrata kindlaks võrdlusriigi hindade või arvestusliku väärtuse põhjal. |
| --- | --- |

(52)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a tuleb normaalväärtus kõigi eksportivate tootjate puhul, kellele ei võimaldata turumajanduslikku kohtlemist, määrata kindlaks võrdlusriigi hindade või arvestusliku väärtuse põhjal.

| (53) | Käesoleva menetluse algatamisteates leiti, et Maroko on sobiv turumajanduslik kolmas riik selleks, et määrata kindlaks normaalväärtus HRVs. Kolm eksportivat tootjat vaidlustasid sellise valiku ettenähtud tähtaja jooksul ja soovitasid võrdlusriigiks Brasiiliat ja Indoneesiat. |
| --- | --- |

(53)

Käesoleva menetluse algatamisteates leiti, et Maroko on sobiv turumajanduslik kolmas riik selleks, et määrata kindlaks normaalväärtus HRVs. Kolm eksportivat tootjat vaidlustasid sellise valiku ettenähtud tähtaja jooksul ja soovitasid võrdlusriigiks Brasiiliat ja Indoneesiat.

| (54) | Et teha kindlaks, kas Maroko valimine võrdlusriigiks oli otstarbekas, võttis komisjon kõigepealt ühendust kõigi teadaolevate okuumeavineeri tootjatega väljaspool Euroopa Ühendust ja HRVd, eelkõige Marokos, Brasiilias ja Indoneesias. Menetluse raames tegi koostööd siiski vaid üks Maroko äriühing ning selle esitatud andmeid kontrolliti. |
| --- | --- |

(54)

Et teha kindlaks, kas Maroko valimine võrdlusriigiks oli otstarbekas, võttis komisjon kõigepealt ühendust kõigi teadaolevate okuumeavineeri tootjatega väljaspool Euroopa Ühendust ja HRVd, eelkõige Marokos, Brasiilias ja Indoneesias. Menetluse raames tegi koostööd siiski vaid üks Maroko äriühing ning selle esitatud andmeid kontrolliti.

| (55) | Seejärel ilmnes kontrollimise käigus, et okuumeavineeri tootjaid võib olla ka muudes riikides, eelkõige Malaisias ja Türgis. Nimetatud riikide teadaolevate tootjatega võeti ühendust ning käesolevas menetluses oli nõus koostööd tegema ainult üks Türgi äriühing. Arvestades esialgse määratluse tegemise kohustuslikke tähtaegu ning seda, et Türgi tootja esitas andmed hilja ja analüüsi ei ole veel lõpetatud, otsustas komisjon käesoleva esialgse määratluse jaoks sobiva võrdlusriigina kasutada Marokot. |
| --- | --- |

(55)

Seejärel ilmnes kontrollimise käigus, et okuumeavineeri tootjaid võib olla ka muudes riikides, eelkõige Malaisias ja Türgis. Nimetatud riikide teadaolevate tootjatega võeti ühendust ning käesolevas menetluses oli nõus koostööd tegema ainult üks Türgi äriühing. Arvestades esialgse määratluse tegemise kohustuslikke tähtaegu ning seda, et Türgi tootja esitas andmed hilja ja analüüsi ei ole veel lõpetatud, otsustas komisjon käesoleva esialgse määratluse jaoks sobiva võrdlusriigina kasutada Marokot.

| (56) | Kolm eksportivat tootjat esitasid oma vastuväiteid sellisele ettepanekule ning rõhutasid peamiselt seda, et Maroko tootja kulustruktuur ei sarnane Hiina tootja kulustruktuuriga ja Maroko turul puudub sisemine konkurents. |
| --- | --- |

(56)

Kolm eksportivat tootjat esitasid oma vastuväiteid sellisele ettepanekule ning rõhutasid peamiselt seda, et Maroko tootja kulustruktuur ei sarnane Hiina tootja kulustruktuuriga ja Maroko turul puudub sisemine konkurents.

| (57) | Seoses sellega on esialgne uurimine kinnitanud, et siseturul on vaid üks Maroko tootja ja kehtestatud on kõrge tollimaks. Leiti siiski, et Maroko tootja müük on märkimisväärne ja piisavalt tüüpiline võrreldes vaatlusaluse HRVst pärit toote ekspordiga Hiinast ühendusse uurimisperioodil. Seepärast ei loetud väiteid sellisena piisavaks, et takistada komisjoni arvutamast mõistlikku esialgset normaalväärtust, mida on tollimaksu arvessevõtmiseks nõuetekohaselt kohandatud. Kui edasise uurimise käigus peaks Türgi äriühingu esitatud andmete jätkuva analüüsi põhjal leitama, et Türgi sobib võrdlusriigiks paremini, võetakse neid uusi asjaolusid nõuetekohaselt arvesse. |
| --- | --- |

(57)

Seoses sellega on esialgne uurimine kinnitanud, et siseturul on vaid üks Maroko tootja ja kehtestatud on kõrge tollimaks. Leiti siiski, et Maroko tootja müük on märkimisväärne ja piisavalt tüüpiline võrreldes vaatlusaluse HRVst pärit toote ekspordiga Hiinast ühendusse uurimisperioodil. Seepärast ei loetud väiteid sellisena piisavaks, et takistada komisjoni arvutamast mõistlikku esialgset normaalväärtust, mida on tollimaksu arvessevõtmiseks nõuetekohaselt kohandatud. Kui edasise uurimise käigus peaks Türgi äriühingu esitatud andmete jätkuva analüüsi põhjal leitama, et Türgi sobib võrdlusriigiks paremini, võetakse neid uusi asjaolusid nõuetekohaselt arvesse.

3.2.2.   Normaalväärtuse kindlaksmääramine võrdlusriigis

| (58) | Et teha kindlaks, kas Hiina eksportivate tootjate ühendusse müüdavate toodetega võrreldavate toodete müük Maroko turul toimus tavapärase kaubanduse käigus, võrreldi omamaist müügihinda tootmise kogukuluga (s.t valmistamiskuludega, millele lisandusid müügi-, üld- ja halduskulud). Suurem osa omamaisel turul müüdavate tooteliikide müügist toimus kahjumiga ja kaalutud keskmine tootmiskulu oli suurem kui kaalutud keskmine müügihind ning seepärast tuli normaalväärtus kindlaks määrata arvestuslikult. |
| --- | --- |

(58)

Et teha kindlaks, kas Hiina eksportivate tootjate ühendusse müüdavate toodetega võrreldavate toodete müük Maroko turul toimus tavapärase kaubanduse käigus, võrreldi omamaist müügihinda tootmise kogukuluga (s.t valmistamiskuludega, millele lisandusid müügi-, üld- ja halduskulud). Suurem osa omamaisel turul müüdavate tooteliikide müügist toimus kahjumiga ja kaalutud keskmine tootmiskulu oli suurem kui kaalutud keskmine müügihind ning seepärast tuli normaalväärtus kindlaks määrata arvestuslikult.

| (59) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3 arvutati normaalväärtus tootja tootmiskulude alusel ning neile kuludele lisati mõistlik summa müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi jaoks. Kasutada sai äriühingu enda müügi-, üld- ja halduskulusid, sest samasuguse toote omamaine müük oli tüüpiline. Kasumi osas otsustati esialgu kasutada mõistlikku kasumimarginaali, milles kajastuks keskmise äriühingu üldine kasumimarginaal vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 punktile c. |
| --- | --- |

(59)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3 arvutati normaalväärtus tootja tootmiskulude alusel ning neile kuludele lisati mõistlik summa müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi jaoks. Kasutada sai äriühingu enda müügi-, üld- ja halduskulusid, sest samasuguse toote omamaine müük oli tüüpiline. Kasumi osas otsustati esialgu kasutada mõistlikku kasumimarginaali, milles kajastuks keskmise äriühingu üldine kasumimarginaal vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 punktile c.

4.   EKSPORDIHIND

| (60) | Koostööd teinud eksportivate tootjate ekspordihinnad määrati kindlaks ühenduses tarbimiseks esimesele sõltumatule kliendile müüdud vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8. |
| --- | --- |

(60)

Koostööd teinud eksportivate tootjate ekspordihinnad määrati kindlaks ühenduses tarbimiseks esimesele sõltumatule kliendile müüdud vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8.

| (61) | Koostööd mitteteinud tootjate puhul määrati ekspordihind kindlaks vastavalt algmääruse artiklile 18. Seega arvutati ekspordihinnad sellise koostööd teinud eksportiva tootja madalaima kontrollitud ekspordihinna põhjal, kelle suhtes ei kohaldatud turumajanduslikku kohtlemist ega individuaalset kohtlemist. |
| --- | --- |

(61)

Koostööd mitteteinud tootjate puhul määrati ekspordihind kindlaks vastavalt algmääruse artiklile 18. Seega arvutati ekspordihinnad sellise koostööd teinud eksportiva tootja madalaima kontrollitud ekspordihinna põhjal, kelle suhtes ei kohaldatud turumajanduslikku kohtlemist ega individuaalset kohtlemist.

5.   VÕRDLUS

| (62) | Selleks et tagada tehasehindade tasandil ja samal kaubandustasandil õiglane võrdlus normaalväärtuse ja ekspordihinna vahel, võeti korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust väidetavalt ja tõendatult mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Vastavalt vajadusele ja kui see oli õigustatud, kohandati transpordi-, kindlustus- ja käitlemiskulusid, pakkimis- ja krediidikulusid, pangatasusid ja vahendustasusid. |
| --- | --- |

(62)

Selleks et tagada tehasehindade tasandil ja samal kaubandustasandil õiglane võrdlus normaalväärtuse ja ekspordihinna vahel, võeti korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust väidetavalt ja tõendatult mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Vastavalt vajadusele ja kui see oli õigustatud, kohandati transpordi-, kindlustus- ja käitlemiskulusid, pakkimis- ja krediidikulusid, pangatasusid ja vahendustasusid.

| (63) | Leiti, et ühe äriühingu kogu eksportmüük toimus Hiina ettevõtja vahendusel. Kõnealune ettevõtja vastutas kliendisuhete, uute tellimuste saamise ja lõpptarbijale arvete esitamise eest ning teise äriühingu vahendusel ka ekspordi eest saadavate käibemaksutagastuste tootjale edastamise eest. Vastutasuks sai ettevõtja müügilt vahendustasu ja teatavate tootekoguste ostmise korral hinnaalandust. Tõdeti, et sellist hinnaalandust saab kohaldada ainult eksportmüügi suhtes. Hinnaalanduse kogusumma jaotati seega lähtuvalt uurimisperioodi ekspordikäibest ning äriühingu ekspordihindade arvutamisel võeti arvesse summat, mis vastas vaatlusaluse toote Euroopa ühendusse suunatud müügile. |
| --- | --- |

(63)

Leiti, et ühe äriühingu kogu eksportmüük toimus Hiina ettevõtja vahendusel. Kõnealune ettevõtja vastutas kliendisuhete, uute tellimuste saamise ja lõpptarbijale arvete esitamise eest ning teise äriühingu vahendusel ka ekspordi eest saadavate käibemaksutagastuste tootjale edastamise eest. Vastutasuks sai ettevõtja müügilt vahendustasu ja teatavate tootekoguste ostmise korral hinnaalandust. Tõdeti, et sellist hinnaalandust saab kohaldada ainult eksportmüügi suhtes. Hinnaalanduse kogusumma jaotati seega lähtuvalt uurimisperioodi ekspordikäibest ning äriühingu ekspordihindade arvutamisel võeti arvesse summat, mis vastas vaatlusaluse toote Euroopa ühendusse suunatud müügile.

| (64) | Kui Hiina äriühingud ekspordivad vaatlusalust toodet, on neil õigus käibemaksu tagastusele 13% ulatuses FOB-põhisest käibest. Äriühingud peavad oma arvepidamises siiski kohaldama käibemaksu, mille suurus on 17 % FOB-põhisest käibest. Seepärast võeti ekspordihindade arvutamisel nimetatud 4 % suurust vahet arvesse. |
| --- | --- |

(64)

Kui Hiina äriühingud ekspordivad vaatlusalust toodet, on neil õigus käibemaksu tagastusele 13% ulatuses FOB-põhisest käibest. Äriühingud peavad oma arvepidamises siiski kohaldama käibemaksu, mille suurus on 17 % FOB-põhisest käibest. Seepärast võeti ekspordihindade arvutamisel nimetatud 4 % suurust vahet arvesse.

6.   DUMPINGUMARGINAAL

6.1.   Koostööd teinud eksportivate tootjate puhul, kelle suhtes kohaldatakse turumajanduslikku kohtlemist

| (65) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 määrati dumpingumarginaal kindlaks kaalutud keskmise normaalväärtuse ja tooteliikide kaalutud keskmiste ekspordihindade omavahelise võrdluse alusel. |
| --- | --- |

(65)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 määrati dumpingumarginaal kindlaks kaalutud keskmise normaalväärtuse ja tooteliikide kaalutud keskmiste ekspordihindade omavahelise võrdluse alusel.

| (66) | Esialgsed dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata, on järgmised:






  Äriühing | Esialgne dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co., Ltd. | 23,9 % |
| Jiaxing Jinlin Lumber Co., Ltd. | 18,5 % |
| Nantong Zongyi Plywood Co., Ltd. | 12,0 % |
| Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co., Ltd. | 8,5 % |

(66)

Esialgsed dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata, on järgmised:

Äriühing

Esialgne dumpingumarginaal

Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co., Ltd.

23,9 %

Jiaxing Jinlin Lumber Co., Ltd.

18,5 %

Nantong Zongyi Plywood Co., Ltd.

12,0 %

Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co., Ltd.

8,5 %

6.2.   Kõigi teiste eksportivate tootjate puhul

| (67) | Kõigi ülejäänud HRV eksportijate suhtes kohaldatava üleriigilise dumpingumarginaali arvutamiseks tegi komisjon kõigepealt kindlaks koostöö taseme. Võrreldi olemasolevat teavet, peamiselt kaebust ja HRV eksportijatelt küsimustikule saadud vastuseid. Selline võrdlus näitas, et koostöö tase oli väga madal (20 %). |
| --- | --- |

(67)

Kõigi ülejäänud HRV eksportijate suhtes kohaldatava üleriigilise dumpingumarginaali arvutamiseks tegi komisjon kõigepealt kindlaks koostöö taseme. Võrreldi olemasolevat teavet, peamiselt kaebust ja HRV eksportijatelt küsimustikule saadud vastuseid. Selline võrdlus näitas, et koostöö tase oli väga madal (20 %).

| (68) | Dumpingumarginaali arvutamiseks võrreldi võrdlusriigi puhul kindlaksmääratud kaalutud keskmist normaalväärtust ja kaalutud keskmist ekspordihinda, mis oli hinnanguliselt kindlaks määratud eespool punktis “ekspordihind” kirjeldatud kättesaadava teabe põhjal. |
| --- | --- |

(68)

Dumpingumarginaali arvutamiseks võrreldi võrdlusriigi puhul kindlaksmääratud kaalutud keskmist normaalväärtust ja kaalutud keskmist ekspordihinda, mis oli hinnanguliselt kindlaks määratud eespool punktis “ekspordihind” kirjeldatud kättesaadava teabe põhjal.

| (69) | Nimetatud andmete põhjal määrati esialgse üleriigilise dumpingumarginaali suuruseks 48,5 % CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata. |
| --- | --- |

(69)

Nimetatud andmete põhjal määrati esialgse üleriigilise dumpingumarginaali suuruseks 48,5 % CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata.

D.   ÜHENDUSE TOOTMISHARU

1.   ÜHENDUSE TOODANG

| (70) | Ühenduses toodetakse vaatlusalust toodet teadaolevalt Prantsusmaal, Itaalias, Portugalis, Kreekas, Hispaanias ja Saksamaal järgmiselt:






  — | kümme tootjat, kelle nimel esitati kaebus; viis tootjat, kes valiti valimisse (“valimisse kuuluvad ühenduse tootjad”) ja kes valmistavad 57 % ühenduse toodangust, olid samuti kaebuse esitajad; |
| --- | --- | --- |

(70)

Ühenduses toodetakse vaatlusalust toodet teadaolevalt Prantsusmaal, Itaalias, Portugalis, Kreekas, Hispaanias ja Saksamaal järgmiselt:

—

kümme tootjat, kelle nimel esitati kaebus; viis tootjat, kes valiti valimisse (“valimisse kuuluvad ühenduse tootjad”) ja kes valmistavad 57 % ühenduse toodangust, olid samuti kaebuse esitajad;

| — | üks tootja, kes toetas menetlust ja esitas mõningast üldist teavet; |
| --- | --- |

—

üks tootja, kes toetas menetlust ja esitas mõningast üldist teavet;

| — | muud ühenduse tootjad, kes ei olnud kaebuse esitajad ega teinud koostööd ning kes ei esitanud käesoleva menetluse suhtes vastuväiteid. |
| --- | --- |

—

muud ühenduse tootjad, kes ei olnud kaebuse esitajad ega teinud koostööd ning kes ei esitanud käesoleva menetluse suhtes vastuväiteid.

| (71) | Komisjon leidis, et kõiki eespool nimetatud äriühinguid võib pidada ühenduse tootjateks algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. Kõigi eespool nimetatud äriühingute toodang moodustab ühenduse toodangu. |
| --- | --- |

(71)

Komisjon leidis, et kõiki eespool nimetatud äriühinguid võib pidada ühenduse tootjateks algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. Kõigi eespool nimetatud äriühingute toodang moodustab ühenduse toodangu.

2.   ÜHENDUSE TOOTMISHARU

| (72) | Kümne komisjoniga koostööd teinud ühenduse tootja, sealhulgas viie valimisse kuuluva ühenduse tootja kogutoodang moodustab kaebuses esitatud hinnangu kohaselt 85 % ühenduse okuumeavineeri kogutoodangust. Seega moodustavad need tootjad ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(72)

Kümne komisjoniga koostööd teinud ühenduse tootja, sealhulgas viie valimisse kuuluva ühenduse tootja kogutoodang moodustab kaebuses esitatud hinnangu kohaselt 85 % ühenduse okuumeavineeri kogutoodangust. Seega moodustavad need tootjad ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses.

E.   KAHJU

1.   SISSEJUHATAV MÄRKUS

| (73) | Pidades silmas asjaolu, et ühenduse tootmisharu puhul on kasutatud väljavõttelist uuringut, on kahju hinnatud kogutud teabe põhjal. Tootmise, tootlikkuse müügi, turuosa, tööhõive ja kasvuga seotud suundumusi hinnati ühenduse tootmisharu tasandil ning hindade ja tasuvuse, rahakäibe, kapitali ja investeeringute, varude ja võimsuse kaasamise võime ja võimsuse kasutamise, investeeringutasuvuse ja palkadega seotud suundumusi analüüsiti valimisse kuuluvate ühenduse tootjate tasandil kogutud teabe põhjal. |
| --- | --- |

(73)

Pidades silmas asjaolu, et ühenduse tootmisharu puhul on kasutatud väljavõttelist uuringut, on kahju hinnatud kogutud teabe põhjal. Tootmise, tootlikkuse müügi, turuosa, tööhõive ja kasvuga seotud suundumusi hinnati ühenduse tootmisharu tasandil ning hindade ja tasuvuse, rahakäibe, kapitali ja investeeringute, varude ja võimsuse kaasamise võime ja võimsuse kasutamise, investeeringutasuvuse ja palkadega seotud suundumusi analüüsiti valimisse kuuluvate ühenduse tootjate tasandil kogutud teabe põhjal.

2.   ÜHENDUSE TARBIMINE

| (74) | Ühenduse tarbimine määrati kindlaks lähtudes ühenduse tootmisharu ühenduse turul toimunud müügi mahust, millele lisati muude ühenduse tootjate hinnanguline müük ja kogu HRVst, Marokost ja Gabonist pärit import ja muudest kolmandatest riikidest CN-koodi 4412 13 10 alusel imporditavate vaatlusaluste toodete hinnanguline osakaal, sest vaatlusalune toode moodustab vaid osa sellest CN-koodi alla kuuluvatest toodetest. Osakaalu ja kogu impordi hinnangulise koguse aluseks võeti kaebuses esitatud metoodika. |
| --- | --- |

(74)

Ühenduse tarbimine määrati kindlaks lähtudes ühenduse tootmisharu ühenduse turul toimunud müügi mahust, millele lisati muude ühenduse tootjate hinnanguline müük ja kogu HRVst, Marokost ja Gabonist pärit import ja muudest kolmandatest riikidest CN-koodi 4412 13 10 alusel imporditavate vaatlusaluste toodete hinnanguline osakaal, sest vaatlusalune toode moodustab vaid osa sellest CN-koodi alla kuuluvatest toodetest. Osakaalu ja kogu impordi hinnangulise koguse aluseks võeti kaebuses esitatud metoodika.

| (75) | 1999. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal kasvas nähtav tarbimine ühenduses 394 663 kuupmeetrilt 447 979 kuupmeetrile, s.t 14 %. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühenduse tarbimine (m3) | 394 663 | 401 096 | 400 966 | 424 131 | 447 979 |

(75)

1999. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal kasvas nähtav tarbimine ühenduses 394 663 kuupmeetrilt 447 979 kuupmeetrile, s.t 14 %.

1999

2000

2001

2002

Uurimisperiood

Ühenduse tarbimine (m3)

394 663

401 096

400 966

424 131

447 979

3.   IMPORT ASJAOMASEST RIIGIST

3.1.   Maht ja turuosa

| (76) | HRVst pärit vaatlusaluse toote import ühendusse suurenes 1 093 kuupmeetrilt 1999. aastal 83 606 kuupmeetrile uurimisperioodil. 2001. aastani ei olnud import eriti märkimisväärne, kuid sellest ajast alates kuni uurimisperioodini suurenes see järsult. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import HRVst (m3) | 1 093 | 1 540 | 9 531 | 43 082 | 83 606 |

(76)

HRVst pärit vaatlusaluse toote import ühendusse suurenes 1 093 kuupmeetrilt 1999. aastal 83 606 kuupmeetrile uurimisperioodil. 2001. aastani ei olnud import eriti märkimisväärne, kuid sellest ajast alates kuni uurimisperioodini suurenes see järsult.

1999

2000

2001

2002

Uurimisperiood

Import HRVst (m3)

1 093

1 540

9 531

43 082

83 606

| (77) | Vastav turuosa suurenes 0,3 %-lt 1999. aastal 18,7 %-ni uurimisperioodil. Kasv oli eriti järsk 2001. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal (2,4 %-lt 18,7 %-ni). | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HRVst pärit impordi turuosa | 0,3 % | 0,4 % | 2,4 % | 10,2 % | 18,7 % |

(77)

Vastav turuosa suurenes 0,3 %-lt 1999. aastal 18,7 %-ni uurimisperioodil. Kasv oli eriti järsk 2001. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal (2,4 %-lt 18,7 %-ni).

1999

2000

2001

2002

Uurimisperiood

HRVst pärit impordi turuosa

0,3 %

0,4 %

2,4 %

10,2 %

18,7 %

3.2.   Hinnad

| (78) | HRVst pärit vaatlusaluse toote keskmised impordihinnad langesid 469 eurolt kuupmeetri kohta 1999. aastal 393 eurole kuupmeetri kohta uurimisperioodil, s.t 16,2 %. Arvestades impordi väga väikest mahtu aastatel 1999 ja 2000, ei ole andmed vastavate hindade kohta eriti olulised. Vaatamata kergele tõusule aastatel 2000 kuni 2001, on kogu vaatlusalusel perioodil siiski täheldatav üldine langustendents. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HRVst pärit impordi keskmine hind (eurot/m3) | 469 | 361 | 431 | 434 | 393 |

(78)

HRVst pärit vaatlusaluse toote keskmised impordihinnad langesid 469 eurolt kuupmeetri kohta 1999. aastal 393 eurole kuupmeetri kohta uurimisperioodil, s.t 16,2 %. Arvestades impordi väga väikest mahtu aastatel 1999 ja 2000, ei ole andmed vastavate hindade kohta eriti olulised. Vaatamata kergele tõusule aastatel 2000 kuni 2001, on kogu vaatlusalusel perioodil siiski täheldatav üldine langustendents.

1999

2000

2001

2002

Uurimisperiood

HRVst pärit impordi keskmine hind (eurot/m3)

469

361

431

434

393

3.3.   Hinna allalöömine

| (79) | Hindade allalöömise analüüsimiseks võrreldi valimisse kuuluva ühenduse tootmisharu poolt ühenduse turul sõltumatutele klientidele suunatud müügi kaalutud keskmisi hindu tooteliikide kaupa asjaomase impordi vastavate kaalutud keskmiste ekspordihindadega. Enne võrdlust arvati hindadest maha hinnavähendid ja allahindlused. Ühenduse tootmisharu müügihindu korrigeeriti vastavalt tehasehindade tasemele. Asjaomase impordi hinnad määrati kindlaks CIF-hindade põhjal, mida oli asjakohaselt kohandatud võtmaks arvesse tollimakse ja impordijärgseid kulusid. |
| --- | --- |

(79)

Hindade allalöömise analüüsimiseks võrreldi valimisse kuuluva ühenduse tootmisharu poolt ühenduse turul sõltumatutele klientidele suunatud müügi kaalutud keskmisi hindu tooteliikide kaupa asjaomase impordi vastavate kaalutud keskmiste ekspordihindadega. Enne võrdlust arvati hindadest maha hinnavähendid ja allahindlused. Ühenduse tootmisharu müügihindu korrigeeriti vastavalt tehasehindade tasemele. Asjaomase impordi hinnad määrati kindlaks CIF-hindade põhjal, mida oli asjakohaselt kohandatud võtmaks arvesse tollimakse ja impordijärgseid kulusid.

| (80) | Komisjoni tähelepanu on juhitud asjaolule, et ühenduse tootmisharu valmistatud toodete kvaliteet on üldiselt parem kui HRVst imporditud samasugustel toodetel. Olemasolevate tõendite põhjal leiti, et selliste kvaliteedierinevuste puhul on õigustatud 10 % suurune kohandamine, mis lisati koostööd teinud eksportivate tootjate ühenduse piiril kehtivale CIF-hinnale. |
| --- | --- |

(80)

Komisjoni tähelepanu on juhitud asjaolule, et ühenduse tootmisharu valmistatud toodete kvaliteet on üldiselt parem kui HRVst imporditud samasugustel toodetel. Olemasolevate tõendite põhjal leiti, et selliste kvaliteedierinevuste puhul on õigustatud 10 % suurune kohandamine, mis lisati koostööd teinud eksportivate tootjate ühenduse piiril kehtivale CIF-hinnale.

| (81) | Võrdlus näitas, et uurimisperioodil müüdi HRVst pärit vaatlusaluseid tooteid ühenduses hinnaga, mis oli ühenduse tootmisharu hindadest madalam marginaali võrra, mis ulatus 11–52 % ni ühenduse tootmisharu hindadest. |
| --- | --- |

(81)

Võrdlus näitas, et uurimisperioodil müüdi HRVst pärit vaatlusaluseid tooteid ühenduses hinnaga, mis oli ühenduse tootmisharu hindadest madalam marginaali võrra, mis ulatus 11–52 % ni ühenduse tootmisharu hindadest.

4.   ÜHENDUSE TOOTMISHARU OLUKORD

| (82) | Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 kontrollis komisjon kõiki majandustegureid ja näitajaid, mis olid 1999. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal mõjutanud ühenduse tootmisharu olukorda. |
| --- | --- |

(82)

Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 kontrollis komisjon kõiki majandustegureid ja näitajaid, mis olid 1999. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal mõjutanud ühenduse tootmisharu olukorda.

4.1.   Andmed ühenduse tootmisharu kohta tervikuna

4.1.1.   Tootmine, tööhõive ja tootlikkus

| (83) | Ühenduse tootmisharu tootmismaht langes 1999. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 10 %, s.t 295 925 kuupmeetrilt 267 591 kuupmeetrile. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toodang (m3) | 295 915 | 293 320 | 309 933 | 283 265 | 267 591 |

(83)

Ühenduse tootmisharu tootmismaht langes 1999. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 10 %, s.t 295 925 kuupmeetrilt 267 591 kuupmeetrile.

1999

2000

2001

2002

Uurimisperiood

Toodang (m3)

295 915

293 320

309 933

283 265

267 591

| (84) | 1999. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal vähenes tööhõive 9 %. Uurimisperioodi ajal otsustas üks äriühing vähendada oma töötajate arvu 66 võrra, kuid õiguslikel põhjustel jõustub see otsus ametlikult alles pärast uurimisperioodi lõppu. Tootlikkus suurenes 1999. ja 2001. aasta vahelisel ajal ning vähenes seejärel 2001. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal toodangu vähenemise tõttu. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tööhõive | 1 608 | 1 642 | 1 600 | 1 489 | 1 462 |
| Toodang töötaja kohta | 184 | 179 | 194 | 190 | 183 |

(84)

1999. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal vähenes tööhõive 9 %. Uurimisperioodi ajal otsustas üks äriühing vähendada oma töötajate arvu 66 võrra, kuid õiguslikel põhjustel jõustub see otsus ametlikult alles pärast uurimisperioodi lõppu. Tootlikkus suurenes 1999. ja 2001. aasta vahelisel ajal ning vähenes seejärel 2001. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal toodangu vähenemise tõttu.

1999

2000

2001

2002

Uurimisperiood

Tööhõive

1 608

1 642

1 600

1 489

1 462

Toodang töötaja kohta

184

179

194

190

183

4.1.2.   Müügimaht ja turuosa

| (85) | Vaatlusalusel perioodil vähenes ühenduse tootmisharu ühendusesisese müügi maht 10 %, s.t 283 121 kuupmeetrilt 1999. aastal 255 943 kuupmeetrile uurimisperioodil. Vähenemine oli eriti märgatav 2001. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal (– 12 %). | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühendusesisene müük (m3) | 283 121 | 291 562 | 292 264 | 272 488 | 255 943 |

(85)

Vaatlusalusel perioodil vähenes ühenduse tootmisharu ühendusesisese müügi maht 10 %, s.t 283 121 kuupmeetrilt 1999. aastal 255 943 kuupmeetrile uurimisperioodil. Vähenemine oli eriti märgatav 2001. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal (– 12 %).

1999

2000

2001

2002

Uurimisperiood

Ühendusesisene müük (m3)

283 121

291 562

292 264

272 488

255 943

| (86) | Ühenduse tootmisharu turuosa maht vähenes 71,7 protsendilt 1999. aastal 57,1 protsendile uurimisperioodil. Eriti järsult vähenes see Hiinast pärit impordi äkilisele lisandumisele järgnenud 18 kuu jooksul: 72,9 protsendilt 2001. aastal 57,1 protsendile uurimisperioodil. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EÜ turuosa | 71,7 % | 72,7 % | 72,9 % | 64,2 % | 57,1 % |

(86)

Ühenduse tootmisharu turuosa maht vähenes 71,7 protsendilt 1999. aastal 57,1 protsendile uurimisperioodil. Eriti järsult vähenes see Hiinast pärit impordi äkilisele lisandumisele järgnenud 18 kuu jooksul: 72,9 protsendilt 2001. aastal 57,1 protsendile uurimisperioodil.

1999

2000

2001

2002

Uurimisperiood

EÜ turuosa

71,7 %

72,7 %

72,9 %

64,2 %

57,1 %

4.1.3.   Kasv

| (87) | Kuigi 1999. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal suurenes tarbimine ühenduses 14 %, vähenes ühenduse tootmisharu müügimaht 10 %. Teisalt suurenes sama aja jooksul järsult HRVst pärit impordi maht. Samal ajal kui HRVst pärit impordi turuosa suurenes enam kui 16 protsendipunkti võrra, vähenes ühenduse tootmisharu turuosa 15 protsendipunkti võrra. Seega tähendas impordi lisandumine, et Euroopa tootmisharu ei osalenud 1999. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal turu kasvus. |
| --- | --- |

(87)

Kuigi 1999. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal suurenes tarbimine ühenduses 14 %, vähenes ühenduse tootmisharu müügimaht 10 %. Teisalt suurenes sama aja jooksul järsult HRVst pärit impordi maht. Samal ajal kui HRVst pärit impordi turuosa suurenes enam kui 16 protsendipunkti võrra, vähenes ühenduse tootmisharu turuosa 15 protsendipunkti võrra. Seega tähendas impordi lisandumine, et Euroopa tootmisharu ei osalenud 1999. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal turu kasvus.

4.2.   Andmed valimisse kuuluvate ühenduse tootjate kohta

4.2.1.   Varud, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse kasutusaste

| (88) | Kõnealuses tootmisharus ei ole varude hulk tavaliselt eriti märkimisväärne, sest suurem osa tootmisest toimub tellimuste põhjal. Täielikkuse huvides tuleb märkida, et ühenduse tootmisharu varude hulk vähenes vaatlusalusel perioodil. Vähenemise põhjustasid peamiselt ühe ühenduse suurema tootja ratsionaliseerimismeetmed. Leitakse, et kõnealusel juhul ei ole varude hulk eespool nimetatud põhjustel oluline kahjunäitaja. |
| --- | --- |

(88)

Kõnealuses tootmisharus ei ole varude hulk tavaliselt eriti märkimisväärne, sest suurem osa tootmisest toimub tellimuste põhjal. Täielikkuse huvides tuleb märkida, et ühenduse tootmisharu varude hulk vähenes vaatlusalusel perioodil. Vähenemise põhjustasid peamiselt ühe ühenduse suurema tootja ratsionaliseerimismeetmed. Leitakse, et kõnealusel juhul ei ole varude hulk eespool nimetatud põhjustel oluline kahjunäitaja.

| (89) | Tootmisvõimsus määrati kindlaks kahes päevases vahetuses kasutatavate vineeripresside arvu ja võimsuse põhjal Tootmisvõimsus tuli kindlaks määrata hinnanguliselt, sest mõned töötajad kasutavad okuumeavineeri valmistamiseks samu seadmeid ja vahendeid kui muud liiki vineeri jaoks. Sellistel juhtudel lähtuti vaatlusaluse toote tootmisvõimsuse hindamisel sellest, kui suur oli tegelikult toodetud okuumeavineeri osakaal võrreldes kogu asjaomase tootja toodetava vineeriga, ning seejärel rakendati seda osakaalu kõnealuse tootmisrajatise kogu tootmisvõimsuse suhtes. |
| --- | --- |

(89)

Tootmisvõimsus määrati kindlaks kahes päevases vahetuses kasutatavate vineeripresside arvu ja võimsuse põhjal Tootmisvõimsus tuli kindlaks määrata hinnanguliselt, sest mõned töötajad kasutavad okuumeavineeri valmistamiseks samu seadmeid ja vahendeid kui muud liiki vineeri jaoks. Sellistel juhtudel lähtuti vaatlusaluse toote tootmisvõimsuse hindamisel sellest, kui suur oli tegelikult toodetud okuumeavineeri osakaal võrreldes kogu asjaomase tootja toodetava vineeriga, ning seejärel rakendati seda osakaalu kõnealuse tootmisrajatise kogu tootmisvõimsuse suhtes.

| (90) | Eelöeldut silmas pidades leiti, et vaatlusalusel perioodil vähenes ühenduse tootmisharu tootmisvõimsus 5 %. 2001. aastal toimunud vähenemine tulenes ühe tootmisüksuse sulgemisest. Samal ajavahemikult vähenes ühenduse tootmisharu tootmisvõimsuse kasutusaste 87 protsendilt 74 protsendile, st 15 % võrra. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmisvõimsus (m3) | 255 774 | 262 420 | 236 348 | 242 835 | 242 668 |
| Tootmisvõimsuse kasutusaste | 87,4 % | 82,0 % | 93,1 % | 80,4 % | 74,2 % |

(90)

Eelöeldut silmas pidades leiti, et vaatlusalusel perioodil vähenes ühenduse tootmisharu tootmisvõimsus 5 %. 2001. aastal toimunud vähenemine tulenes ühe tootmisüksuse sulgemisest. Samal ajavahemikult vähenes ühenduse tootmisharu tootmisvõimsuse kasutusaste 87 protsendilt 74 protsendile, st 15 % võrra.

1999

2000

2001

2002

Uurimisperiood

Tootmisvõimsus (m3)

255 774

262 420

236 348

242 835

242 668

Tootmisvõimsuse kasutusaste

87,4 %

82,0 %

93,1 %

80,4 %

74,2 %

4.2.2.   Hinnad ja omamaiseid hindu mõjutavad tegurid

| (91) | Ühenduse tootmisharu keskmine hind kuupmeetri kohta on püsinud suhteliselt stabiilne – 1999. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal suurenes see 3 %. Hind ei langenud hoolimata madala hinnaga Hiina impordi pakutavast konkurentsist; nimetatud asjaolu põhjus võib olla ühenduse tootjate otsus muuta oma tootevalikut. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine müügihind (eurot/m3) | 695 | 697 | 723 | 717 | 717 |

(91)

Ühenduse tootmisharu keskmine hind kuupmeetri kohta on püsinud suhteliselt stabiilne – 1999. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal suurenes see 3 %. Hind ei langenud hoolimata madala hinnaga Hiina impordi pakutavast konkurentsist; nimetatud asjaolu põhjus võib olla ühenduse tootjate otsus muuta oma tootevalikut.

1999

2000

2001

2002

Uurimisperiood

Keskmine müügihind (eurot/m3)

695

697

723

717

717

4.2.3.   Investeeringud ja kapitali kaasamise võime

| (92) | Ajavahemikul 1999–2001 tegi ühenduse tootmisharu märkimisväärseid investeeringuid, mis ulatusid aastas 6,5 miljonist eurost 10,4 miljoni euroni. Pärast 2001. aastat, mil järsult suurenes HRVst pärit impordi hulk, vähenes investeeringute maht järsult, ulatudes uurimisperioodil vaid 1,3 miljoni euroni. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeeringud (tuhandetes eurodes) | 6 536 | 7 500 | 10 406 | 3 093 | 1 327 |

(92)

Ajavahemikul 1999–2001 tegi ühenduse tootmisharu märkimisväärseid investeeringuid, mis ulatusid aastas 6,5 miljonist eurost 10,4 miljoni euroni. Pärast 2001. aastat, mil järsult suurenes HRVst pärit impordi hulk, vähenes investeeringute maht järsult, ulatudes uurimisperioodil vaid 1,3 miljoni euroni.

1999

2000

2001

2002

Uurimisperiood

Investeeringud (tuhandetes eurodes)

6 536

7 500

10 406

3 093

1 327

| (93) | Lähiminevikus, sealhulgas vaatlusalusel perioodil on ühenduse okuumeavineeritootjad, kes moodustavad osa laiemast puidutööstusest, üle elanud märkimisväärseid ümberstruktureerimisi ja konsolideerimist. Nimetatud meetmetega kaasnesid omandisuhete muutused ja äriühingute ümbergrupeerimine mõnikord suuremate tööstuskontsernide raames ja lisaks sellele ka eespool kirjeldatud märkimisväärsed kaasajastamisega seotud investeeringud. |
| --- | --- |

(93)

Lähiminevikus, sealhulgas vaatlusalusel perioodil on ühenduse okuumeavineeritootjad, kes moodustavad osa laiemast puidutööstusest, üle elanud märkimisväärseid ümberstruktureerimisi ja konsolideerimist. Nimetatud meetmetega kaasnesid omandisuhete muutused ja äriühingute ümbergrupeerimine mõnikord suuremate tööstuskontsernide raames ja lisaks sellele ka eespool kirjeldatud märkimisväärsed kaasajastamisega seotud investeeringud.

| (94) | Ühenduse tootmisharu ei esitanud nõudmisi seoses kapitali kaasamise võimega ega märkinud, et ühenduse tootmisharul oleks probleeme oma toiminguteks vajaliku kapitali kaasamisega. Selle põhjuseks võib olla eespool nimetatud tööstuse konsolideerimine, mille tulemusena muutusid mõnele ühenduse tootjale kättesaadavaks suurte tööstuskontsernide rahalised vahendid. |
| --- | --- |

(94)

Ühenduse tootmisharu ei esitanud nõudmisi seoses kapitali kaasamise võimega ega märkinud, et ühenduse tootmisharul oleks probleeme oma toiminguteks vajaliku kapitali kaasamisega. Selle põhjuseks võib olla eespool nimetatud tööstuse konsolideerimine, mille tulemusena muutusid mõnele ühenduse tootjale kättesaadavaks suurte tööstuskontsernide rahalised vahendid.

4.2.4.   Tasuvus, investeeringutasuvus ja rahavood

| (95) | Vaatlusalusel perioodil langes valimisse kuuluvate ühenduse tootjate tasuvus märkimisväärselt, olles 1999. aastal 3,5 % ja uurimisperioodil – 8,9 %. Investeeringutasuvus liikus samas suunas ja langes 15,6 protsendilt 1999. aastal – 27,5 protsendile uurimisperioodil. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tasuvus | 3,5 % | 0,8 % | – 2,7 % | – 7,6 % | – 8,9 % |
| Investeeringutasuvus | 15,6 % | 3,4 % | – 9,4 % | – 23,8 % | – 27,5 % |

(95)

Vaatlusalusel perioodil langes valimisse kuuluvate ühenduse tootjate tasuvus märkimisväärselt, olles 1999. aastal 3,5 % ja uurimisperioodil – 8,9 %. Investeeringutasuvus liikus samas suunas ja langes 15,6 protsendilt 1999. aastal – 27,5 protsendile uurimisperioodil.

1999

2000

2001

2002

Uurimisperiood

Tasuvus

3,5 %

0,8 %

– 2,7 %

– 7,6 %

– 8,9 %

Investeeringutasuvus

15,6 %

3,4 %

– 9,4 %

– 23,8 %

– 27,5 %

| (96) | Samasuguse toote tekitatud rahavood vähenesid märkimisväärselt, olles 1999. aastal 7,6 miljonit eurot ja uurimisperioodil 0,059 miljonit eurot. Samal ajavahemikul esines rahavoogudes märkimisväärseid lühiajalisi muudatusi, mille põhjustasid varude hulga muutumine ja mitterahalised kulutused, mis olid seotud tootmisharu eespool nimetatud ümberstruktureerimisega. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rahavood (tuhandetes eurodes) | 7 594 | – 876 | – 2 050 | 591 | 59 |

(96)

Samasuguse toote tekitatud rahavood vähenesid märkimisväärselt, olles 1999. aastal 7,6 miljonit eurot ja uurimisperioodil 0,059 miljonit eurot. Samal ajavahemikul esines rahavoogudes märkimisväärseid lühiajalisi muudatusi, mille põhjustasid varude hulga muutumine ja mitterahalised kulutused, mis olid seotud tootmisharu eespool nimetatud ümberstruktureerimisega.

1999

2000

2001

2002

Uurimisperiood

Rahavood (tuhandetes eurodes)

7 594

– 876

– 2 050

591

59

4.2.5.   Palk

| (97) | Tööjõukulud vähenesid vaatlusalusel perioodil töötajate arvu vähendamise tõttu 7 %, st 32,2 miljonilt eurolt 1999. aastal 29,9 miljonile eurole uurimisperioodil. Tegelikult tõusid keskmised tööjõukulud töötaja kohta 7 % võrra, st 26 770 eurolt 28 638 eurole, mis oli kooskõlas tarbijahindadega. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tööjõukulud töötaja kohta (eurodes) | 26 770 | 27 661 | 27 649 | 28 641 | 28 638 |

(97)

Tööjõukulud vähenesid vaatlusalusel perioodil töötajate arvu vähendamise tõttu 7 %, st 32,2 miljonilt eurolt 1999. aastal 29,9 miljonile eurole uurimisperioodil. Tegelikult tõusid keskmised tööjõukulud töötaja kohta 7 % võrra, st 26 770 eurolt 28 638 eurole, mis oli kooskõlas tarbijahindadega.

1999

2000

2001

2002

Uurimisperiood

Tööjõukulud töötaja kohta (eurodes)

26 770

27 661

27 649

28 641

28 638

4.2.6.   Dumpingumarginaali suurus

| (98) | Dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hinda silmas pidades ei saa iseenesest märkimisväärse tegeliku dumpingumarginaali mõju tähtsusetuks pidada. |
| --- | --- |

(98)

Dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hinda silmas pidades ei saa iseenesest märkimisväärse tegeliku dumpingumarginaali mõju tähtsusetuks pidada.

4.2.7.   Toibumine varasemast dumpingust

| (99) | Ühenduse tootmisharu ei pidanud toibuma varasema kahjustava dumpingu mõjudest. |
| --- | --- |

(99)

Ühenduse tootmisharu ei pidanud toibuma varasema kahjustava dumpingu mõjudest.

5.   JÄRELDUS KAHJU KOHTA

| (100) | 1999. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal suurenes HRVst pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi maht 1 093 kuupmeetrilt 83 606 kuupmeetrile. Vastav turuosa suurenes 0,3 %-lt 1999. aastal 18,7 %-ni uurimisperioodil. Kasv toimus valdavalt 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal. Dumpinguhinnaga impordi keskmine hind vaatlusalusel perioodil vähenes 16,2 % võrra ning oli ühenduse tootmisharu hinnast pidevalt 11–52 % võrra madalam. |
| --- | --- |

(100)

1999. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal suurenes HRVst pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi maht 1 093 kuupmeetrilt 83 606 kuupmeetrile. Vastav turuosa suurenes 0,3 %-lt 1999. aastal 18,7 %-ni uurimisperioodil. Kasv toimus valdavalt 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal. Dumpinguhinnaga impordi keskmine hind vaatlusalusel perioodil vähenes 16,2 % võrra ning oli ühenduse tootmisharu hinnast pidevalt 11–52 % võrra madalam.

| (101) | Eespool kirjeldatud asjaolude uurimine näitab, et 1999. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal halvenes ühenduse tootmisharu olukord. Vaatlusalusel perioodil vähenes ühenduse tootmisharu müügimaht 10 % ja tema turuosa 14,6 protsendipunkti. Alates 2001. aastast vähenes ka tööhõive. Valimisse kuuluvate ühenduse tootjate investeeringud vähenesid märkimisväärselt ning tasuvus, investeeringutasuvus ja rahavood vähenesid radikaalselt. Ühenduse tootmisharu olukorra halvenemine ilmnes peamiselt müügimahus (mis kajastub tootmisvõimsuse kasutuse vähenemises). Hinnatase langes 1999. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal tegelikult ainult pisut. |
| --- | --- |

(101)

Eespool kirjeldatud asjaolude uurimine näitab, et 1999. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal halvenes ühenduse tootmisharu olukord. Vaatlusalusel perioodil vähenes ühenduse tootmisharu müügimaht 10 % ja tema turuosa 14,6 protsendipunkti. Alates 2001. aastast vähenes ka tööhõive. Valimisse kuuluvate ühenduse tootjate investeeringud vähenesid märkimisväärselt ning tasuvus, investeeringutasuvus ja rahavood vähenesid radikaalselt. Ühenduse tootmisharu olukorra halvenemine ilmnes peamiselt müügimahus (mis kajastub tootmisvõimsuse kasutuse vähenemises). Hinnatase langes 1999. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal tegelikult ainult pisut.

| (102) | Eelöeldut silmas pidades on jõutud esialgsele järeldusele, et ühenduse tootmisharu kannatas olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(102)

Eelöeldut silmas pidades on jõutud esialgsele järeldusele, et ühenduse tootmisharu kannatas olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

F.   PÕHJUSLIKUD SEOSED

1.   SISSEJUHATUS

| (103) | Algmääruse artikli 3 lõigete 6 ja 7 kohaselt kontrolliti, kas HRVst pärit dumpinguhinnaga import on põhjustanud ühenduse tootmisharule kahju ulatuses, mida võiks pidada oluliseks. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis oleksid võinud samal ajal kahjustada ühenduse tootmisharu, vältimaks nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile. |
| --- | --- |

(103)

Algmääruse artikli 3 lõigete 6 ja 7 kohaselt kontrolliti, kas HRVst pärit dumpinguhinnaga import on põhjustanud ühenduse tootmisharule kahju ulatuses, mida võiks pidada oluliseks. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis oleksid võinud samal ajal kahjustada ühenduse tootmisharu, vältimaks nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile.

2.   DUMPINGUHINNAGA IMPORDI MÕJU

| (104) | 1999. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal suurenes HRVst pärit vaatlusaluse toote impordi maht tähtsusetult tasemelt 83 606 kuupmeetrile. Vastav ühenduse turuosa suurenes 0,3 %-lt 1999. aastal 18,7 %-ni uurimisperioodil. Suurim tõus toimus 2001. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal. |
| --- | --- |

(104)

1999. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal suurenes HRVst pärit vaatlusaluse toote impordi maht tähtsusetult tasemelt 83 606 kuupmeetrile. Vastav ühenduse turuosa suurenes 0,3 %-lt 1999. aastal 18,7 %-ni uurimisperioodil. Suurim tõus toimus 2001. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal.

| (105) | Asjaomasest riigist pärit ja ühenduse tootmisharu hindadega võrreldes langenud ja neist oluliselt madalamaks jäänud hindadega impordi mahu märkimisväärne suurenemine ning selle turuosa kasv 2002. aastal ja vaatlusperioodi jooksul langes ajaliselt kokku ühenduse tootmisharu olukorra halvenemisega, eelkõige seoses müügimahu, turuosa, tasuvuse, rahavoogude ja tööhõivega. Nagu eespool öeldud, oli HRVst pärit impordi hind ühenduse tootmisharu keskmisest müügihinnast märkimisväärselt madalam ning hinna allalöömismarginaal varieerus vahemikus 11–52 %. |
| --- | --- |

(105)

Asjaomasest riigist pärit ja ühenduse tootmisharu hindadega võrreldes langenud ja neist oluliselt madalamaks jäänud hindadega impordi mahu märkimisväärne suurenemine ning selle turuosa kasv 2002. aastal ja vaatlusperioodi jooksul langes ajaliselt kokku ühenduse tootmisharu olukorra halvenemisega, eelkõige seoses müügimahu, turuosa, tasuvuse, rahavoogude ja tööhõivega. Nagu eespool öeldud, oli HRVst pärit impordi hind ühenduse tootmisharu keskmisest müügihinnast märkimisväärselt madalam ning hinna allalöömismarginaal varieerus vahemikus 11–52 %.

| (106) | Dumpinguhinnaga impordi mõju analüüsimise käigus leiti, et okuumeavineeri suhteliselt standardseid omadusi arvestades on hind konkurentsi jaoks oluline tegur. Lisaks sellele olid dumpinguhinnaga impordi hinnad ka kvaliteedierinevusi arvesse võttes märkimisväärselt madalamad kui ühenduse tootmisharu ja muude kolmandate riikide eksportijate hinnad. Lõpuks leiti, et ühenduse tootmisharu oli kaotanud mõnd olulised kliendid Hiina vineeritarnijatele. |
| --- | --- |

(106)

Dumpinguhinnaga impordi mõju analüüsimise käigus leiti, et okuumeavineeri suhteliselt standardseid omadusi arvestades on hind konkurentsi jaoks oluline tegur. Lisaks sellele olid dumpinguhinnaga impordi hinnad ka kvaliteedierinevusi arvesse võttes märkimisväärselt madalamad kui ühenduse tootmisharu ja muude kolmandate riikide eksportijate hinnad. Lõpuks leiti, et ühenduse tootmisharu oli kaotanud mõnd olulised kliendid Hiina vineeritarnijatele.

| (107) | Seepärast jõuti esialgsele järeldusele, et surve, mida avaldas vaatlusalune import, mille maht ja turuosa suurenes pärast 2001. aastat märkimisväärselt ja mis toimus madalate dumpinguhindadega, mängis otsustavat rolli ühenduse tootmisharu turuosa vähenemisel ja selle tagajärjel ka tema rahalise olukorra halvenemisel. |
| --- | --- |

(107)

Seepärast jõuti esialgsele järeldusele, et surve, mida avaldas vaatlusalune import, mille maht ja turuosa suurenes pärast 2001. aastat märkimisväärselt ja mis toimus madalate dumpinguhindadega, mängis otsustavat rolli ühenduse tootmisharu turuosa vähenemisel ja selle tagajärjel ka tema rahalise olukorra halvenemisel.

3.   MUUDE TEGURITE MÕJU

3.1.   Muudest kolmandatest riikidest kui HRVst pärit import

| (108) | Eurostati andmetel suurenes muudest kolmandatest riikidest kui HRVst pärit impordi hulk mõnevõrra, st 60 975 kuupmeetrilt 1999. aastal 62 430 kuupmeetrile uurimisperioodil. Nende turuosa vähenes siiski 15,4 %-lt 1999. aastal 13,9 %-ni uurimisperioodil. Peamised vaatlusaluse toote ühendusse eksportijad on Gabon ja Maroko. Gaboni turuosa oli stabiilselt 5 % suurune ning Maroko turuosa suurenes 1,1 protsendilt 2,4 protsendini. |
| --- | --- |

(108)

Eurostati andmetel suurenes muudest kolmandatest riikidest kui HRVst pärit impordi hulk mõnevõrra, st 60 975 kuupmeetrilt 1999. aastal 62 430 kuupmeetrile uurimisperioodil. Nende turuosa vähenes siiski 15,4 %-lt 1999. aastal 13,9 %-ni uurimisperioodil. Peamised vaatlusaluse toote ühendusse eksportijad on Gabon ja Maroko. Gaboni turuosa oli stabiilselt 5 % suurune ning Maroko turuosa suurenes 1,1 protsendilt 2,4 protsendini.

| (109) | Muudest riikidest kui HRVst pärit impordi keskmine hind 1999. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal Eurostati andmetel praktiliselt ei muutunud. Kogu selle aja jooksul oli muudest riikidest pärit impordi hind peaaegu 50 % kõrgem kui HRVst pärit impordi hind. Seega ei olnud muudest kolmandatest riikidest pärit impordi mõju konkurentsisurve ühenduse tootmisharule nii suur kui HRVst pärit impordil. Lisaks sellele ei olnud ühegi kõnealusesse gruppi kuuluva riigi turuosa üksikult võttes suurem kui 5 %. |
| --- | --- |

(109)

Muudest riikidest kui HRVst pärit impordi keskmine hind 1999. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal Eurostati andmetel praktiliselt ei muutunud. Kogu selle aja jooksul oli muudest riikidest pärit impordi hind peaaegu 50 % kõrgem kui HRVst pärit impordi hind. Seega ei olnud muudest kolmandatest riikidest pärit impordi mõju konkurentsisurve ühenduse tootmisharule nii suur kui HRVst pärit impordil. Lisaks sellele ei olnud ühegi kõnealusesse gruppi kuuluva riigi turuosa üksikult võttes suurem kui 5 %.

| (110) | Seepärast jõuti esialgu järeldusele, et muudest kolmandatest riikidest pärit import ei olnud ühenduse tootmisharu kahjustava olukorra tekkimisel otsustav tegur. |
| --- | --- |

(110)

Seepärast jõuti esialgu järeldusele, et muudest kolmandatest riikidest pärit import ei olnud ühenduse tootmisharu kahjustava olukorra tekkimisel otsustav tegur.

3.2.   Ühenduse tootmisharu eksporditegevus

| (111) | Väideti, et Euroopa tootmisharu konkurentsivõime langemise tõttu vähenenud eksport põhjustas ka nende rahalise olukorra halvenemise. Valmisse kuuluvate ühenduse tootjate müük väljaspool Euroopa Ühendust vähenes tõepoolest 1999. aasta 9 522 kuupmeetrilt 7 374 kuupmeetrile uurimisperioodil. Sellise languse ulatus ja asjaolu, et müük väljaspool Euroopa Ühendust moodustas uurimisperioodil vähem kui 5 % ühendusesisesest müügist tähendab, et sellised sündmused ei saa olla ühenduse tootmisharu kahjustava olukorra tekkimisel otsustav tegur. |
| --- | --- |

(111)

Väideti, et Euroopa tootmisharu konkurentsivõime langemise tõttu vähenenud eksport põhjustas ka nende rahalise olukorra halvenemise. Valmisse kuuluvate ühenduse tootjate müük väljaspool Euroopa Ühendust vähenes tõepoolest 1999. aasta 9 522 kuupmeetrilt 7 374 kuupmeetrile uurimisperioodil. Sellise languse ulatus ja asjaolu, et müük väljaspool Euroopa Ühendust moodustas uurimisperioodil vähem kui 5 % ühendusesisesest müügist tähendab, et sellised sündmused ei saa olla ühenduse tootmisharu kahjustava olukorra tekkimisel otsustav tegur.

3.3.   Teiste ühenduse tootjate tegevus

| (112) | Teiste ühenduse tootjate müügimaht vähenes 1999. aasta hinnanguliselt 49 474 kuupmeetrilt 46 000 kuupmeetrile uurimisperioodil. Nende ühenduse turuosa langes samal ajavahemikul 12,5 protsendilt 10,3 protsendile ning ei leitud tõendeid selle kohta, et nende hinnad oleksid olnud madalamad kui koostööd teinud ühenduse tootmisharul. Seetõttu jõuti esialgu järeldusele, et muude ühenduse tootjate valmistatud ja müüdud tooted ei põhjustanud ühenduse tootmisharule tekitatud kahju. |
| --- | --- |

(112)

Teiste ühenduse tootjate müügimaht vähenes 1999. aasta hinnanguliselt 49 474 kuupmeetrilt 46 000 kuupmeetrile uurimisperioodil. Nende ühenduse turuosa langes samal ajavahemikul 12,5 protsendilt 10,3 protsendile ning ei leitud tõendeid selle kohta, et nende hinnad oleksid olnud madalamad kui koostööd teinud ühenduse tootmisharul. Seetõttu jõuti esialgu järeldusele, et muude ühenduse tootjate valmistatud ja müüdud tooted ei põhjustanud ühenduse tootmisharule tekitatud kahju.

3.4.   Ühenduse tootmisharu kulude suurenemine

| (113) | Väideti, et ühenduse tootmisharu tasuvuse vähenemise põhjus võib olla tootmisharu kulude suurenemine, eelkõige toorainega seotud kulude suurenemine. Kohapealsete uurimiste käigus kogutud andmete põhjal ilmnes siiski, et keskmiste kogukulude tõus 1999. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal ei olnud suurem kui üldine hinnataseme tõus ühenduses samal ajal, s.t 8 %. Arvestades tootmismahu vähenemist, tuleneb kõnealune suurenemine osaliselt suurematest püsikuludest ühiku kohta ning on tõenäoline, et muutuvad kulud on suurenenud veelgi vähem kui keskmised kogukulud. |
| --- | --- |

(113)

Väideti, et ühenduse tootmisharu tasuvuse vähenemise põhjus võib olla tootmisharu kulude suurenemine, eelkõige toorainega seotud kulude suurenemine. Kohapealsete uurimiste käigus kogutud andmete põhjal ilmnes siiski, et keskmiste kogukulude tõus 1999. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal ei olnud suurem kui üldine hinnataseme tõus ühenduses samal ajal, s.t 8 %. Arvestades tootmismahu vähenemist, tuleneb kõnealune suurenemine osaliselt suurematest püsikuludest ühiku kohta ning on tõenäoline, et muutuvad kulud on suurenenud veelgi vähem kui keskmised kogukulud.

| (114) | Seepärast jõuti esialgu järeldusele, et tavapäraste majandustingimuste ja tugeva hinnasurve puudumise korral ei oleks ühenduse tootmisharul olnud raskusi tulla toime 1999. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal toimunud võimaliku kulude suurenemisega ning nimetatud suurenemine ei kaota põhjuslikku seost HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tööstusharu kantud märgatava kahju vahel. |
| --- | --- |

(114)

Seepärast jõuti esialgu järeldusele, et tavapäraste majandustingimuste ja tugeva hinnasurve puudumise korral ei oleks ühenduse tootmisharul olnud raskusi tulla toime 1999. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal toimunud võimaliku kulude suurenemisega ning nimetatud suurenemine ei kaota põhjuslikku seost HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tööstusharu kantud märgatava kahju vahel.

4.   JÄRELDUS

| (115) | HRV-st pärit impordi mahu ja turuosa märkimisväärne suurenemine, eriti 2001. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal, nende müügihindade vähenemine ja uurimisperioodil tuvastatud hindade allalöömine langesid ajaliselt kokku ühenduse tootmisharu kantud märgatava kahjuga. |
| --- | --- |

(115)

HRV-st pärit impordi mahu ja turuosa märkimisväärne suurenemine, eriti 2001. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal, nende müügihindade vähenemine ja uurimisperioodil tuvastatud hindade allalöömine langesid ajaliselt kokku ühenduse tootmisharu kantud märgatava kahjuga.

| (116) | Analüüsiti muudest kolmandatest riikidest pärit eksporti, ühenduse tootmisharu eksporti, muude tootjate tegevust ja kulude muutumist ning leiti, et need ei ole ühenduse tootmisharule tekitatud kahju peamised põhjustajad. |
| --- | --- |

(116)

Analüüsiti muudest kolmandatest riikidest pärit eksporti, ühenduse tootmisharu eksporti, muude tootjate tegevust ja kulude muutumist ning leiti, et need ei ole ühenduse tootmisharule tekitatud kahju peamised põhjustajad.

| (117) | Eespool toodud analüüsi põhjal, mille käigus eristati nõuetekohaselt kõigi teadaolevalt ühenduse tootmisharu olukorda mõjutanud tegurite toime dumpinguhinnaga impordi kahjulikust mõjust, tehakse esialgne järeldus, et HRVst pärit import on tekitanud ühenduse tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses. |
| --- | --- |

(117)

Eespool toodud analüüsi põhjal, mille käigus eristati nõuetekohaselt kõigi teadaolevalt ühenduse tootmisharu olukorda mõjutanud tegurite toime dumpinguhinnaga impordi kahjulikust mõjust, tehakse esialgne järeldus, et HRVst pärit import on tekitanud ühenduse tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.

G.   ÜHENDUSE HUVID

| (118) | Kooskõlas algmääruse artikliga 21 uuriti, kas vaatamata kahjustava dumpingu kohta tehtud järeldustele on olemas kaalukaid põhjusi, mis võiksid viia järeldusele, et meetmete võtmine ei ole antud juhul ühenduse huvides. Arvesse võeti võimalike meetmete mõju kõigile käesoleva menetlusega seotud isikutele ja meetmete võtmatajätmise tagajärgi. |
| --- | --- |

(118)

Kooskõlas algmääruse artikliga 21 uuriti, kas vaatamata kahjustava dumpingu kohta tehtud järeldustele on olemas kaalukaid põhjusi, mis võiksid viia järeldusele, et meetmete võtmine ei ole antud juhul ühenduse huvides. Arvesse võeti võimalike meetmete mõju kõigile käesoleva menetlusega seotud isikutele ja meetmete võtmatajätmise tagajärgi.

1.   ÜHENDUSE TOOTMISHARU HUVID

| (119) | Okuumeavineer moodustab osa ühenduse üldisest puidutööstusest. Mõned uuritud äriühingud on täielikult või osaliselt spetsialiseerunud okuumeapuidust toodetele, mille tootmisprotsess, kvaliteet, kasutus, turustuskanalid jms on selgelt eristatavad. Neil äriühingutel on ühenduses üle 1 400 töökoha. |
| --- | --- |

(119)

Okuumeavineer moodustab osa ühenduse üldisest puidutööstusest. Mõned uuritud äriühingud on täielikult või osaliselt spetsialiseerunud okuumeapuidust toodetele, mille tootmisprotsess, kvaliteet, kasutus, turustuskanalid jms on selgelt eristatavad. Neil äriühingutel on ühenduses üle 1 400 töökoha.

| (120) | Eeldatavalt aitab meetmete kehtestamine välistada täiendavaid moonutusi ja taastada turul ausa konkurentsi. Seejärel peaks ühenduse tootmisharul olema võimalik suurendada oma müügimahtu ja saada piisavalt kasumit, et õigustatud oleksid pidevad investeeringud tema tootmisrajatistesse. Selline tegevus peaks tooma kaasa suurema tootlikkuse, madalama ühikuhinna ja ühenduse tootmisharu rahalise olukorra paranemise. |
| --- | --- |

(120)

Eeldatavalt aitab meetmete kehtestamine välistada täiendavaid moonutusi ja taastada turul ausa konkurentsi. Seejärel peaks ühenduse tootmisharul olema võimalik suurendada oma müügimahtu ja saada piisavalt kasumit, et õigustatud oleksid pidevad investeeringud tema tootmisrajatistesse. Selline tegevus peaks tooma kaasa suurema tootlikkuse, madalama ühikuhinna ja ühenduse tootmisharu rahalise olukorra paranemise.

| (121) | Kui aga dumpinguvastaseid meetmeid ei rakendata, halveneb ühenduse tootmisharu olukord tõenäoliselt veelgi. Ühenduse tootmisharu ei suudaks teha vajalikke investeeringuid, et tulemuslikult konkureerida kolmandatest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordiga. Vähenevaid tulusid ja kantud olulist kahju silmas pidades on tõenäoline, et ühenduse tootmisharu olukord halveneks meetmete puudumise korral veelgi. Tõenäoliselt sunniks see mõningaid äriühinguid lähitulevikus tootmist lõpetama ja töötajaid koondama. |
| --- | --- |

(121)

Kui aga dumpinguvastaseid meetmeid ei rakendata, halveneb ühenduse tootmisharu olukord tõenäoliselt veelgi. Ühenduse tootmisharu ei suudaks teha vajalikke investeeringuid, et tulemuslikult konkureerida kolmandatest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordiga. Vähenevaid tulusid ja kantud olulist kahju silmas pidades on tõenäoline, et ühenduse tootmisharu olukord halveneks meetmete puudumise korral veelgi. Tõenäoliselt sunniks see mõningaid äriühinguid lähitulevikus tootmist lõpetama ja töötajaid koondama.

| (122) | Seetõttu tehakse esialgu järeldus, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine aitaks ühenduse tootmisharul toibuda kahjustava dumpingu mõjust ning et see on ühenduse tootmisharu huvidega kooskõlas. |
| --- | --- |

(122)

Seetõttu tehakse esialgu järeldus, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine aitaks ühenduse tootmisharul toibuda kahjustava dumpingu mõjust ning et see on ühenduse tootmisharu huvidega kooskõlas.

2.   ÜHENDUSES PAIKNEVATE SÕLTUMATUTE IMPORTIJATE JA KASUTAJATE HUVID

| (123) | Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevatele importijatele, ettevõtjatele ja kasutajatele. Kokku saadeti importijatele, ettevõtjatele ja nende ühendustele välja 27 küsimustikku ja kasutajatele 12 küsimustikku. Vastuseid neile küsimustikele ei saadud. |
| --- | --- |

(123)

Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevatele importijatele, ettevõtjatele ja kasutajatele. Kokku saadeti importijatele, ettevõtjatele ja nende ühendustele välja 27 küsimustikku ja kasutajatele 12 küsimustikku. Vastuseid neile küsimustikele ei saadud.

| (124) | Eksportivate tootjate esindaja teatas, et Euroopa ehitus- ja mööblitööstuses vajatakse Euroopa ja välisturul konkurentsivõime säilitamiseks ohtralt odavat okuumeavineeri. Kuigi eksportijate seisukoht ei ole ühenduse huvide uurimise seisukohast asjakohane, uuriti siiski nimetatud väite tagamaid. Võttes arvesse kasutajate koostöö puudumist ja asjaolu, et teadaolevalt kasutatakse okuumeavineeri paljudes eri sektorites, ei olnud võimalik hinnata tollimaksude võimalikku mõju kasutajate kuludele. |
| --- | --- |

(124)

Eksportivate tootjate esindaja teatas, et Euroopa ehitus- ja mööblitööstuses vajatakse Euroopa ja välisturul konkurentsivõime säilitamiseks ohtralt odavat okuumeavineeri. Kuigi eksportijate seisukoht ei ole ühenduse huvide uurimise seisukohast asjakohane, uuriti siiski nimetatud väite tagamaid. Võttes arvesse kasutajate koostöö puudumist ja asjaolu, et teadaolevalt kasutatakse okuumeavineeri paljudes eri sektorites, ei olnud võimalik hinnata tollimaksude võimalikku mõju kasutajate kuludele.

| (125) | Lisaks tuleks meenutada, et meetmete eesmärk ei ole takistada importi ühendusse, vaid tagada, et import ei toimu kahjustavate dumpinguhindadega. Tähelepanu tuleks juhtida ka sellele, et viiel valimisse kuuluval ühenduse tootjal on endiselt kasutamata tootmisvõimsust. Koos muudest kolmandatest riikidest pärit ekspordiga moodustab see kasutajate jaoks täiendava tarneallika. |
| --- | --- |

(125)

Lisaks tuleks meenutada, et meetmete eesmärk ei ole takistada importi ühendusse, vaid tagada, et import ei toimu kahjustavate dumpinguhindadega. Tähelepanu tuleks juhtida ka sellele, et viiel valimisse kuuluval ühenduse tootjal on endiselt kasutamata tootmisvõimsust. Koos muudest kolmandatest riikidest pärit ekspordiga moodustab see kasutajate jaoks täiendava tarneallika.

| (126) | Lisaks ei ole ükski kõnealustest kasutavatest tootmisharudest esitanud oma seisukohti käesoleva menetluse suhtes. Seepärast võib esialgu teha järelduse, et käesoleva menetluse tulemus ei mõjuta märkimisväärselt nende konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

(126)

Lisaks ei ole ükski kõnealustest kasutavatest tootmisharudest esitanud oma seisukohti käesoleva menetluse suhtes. Seepärast võib esialgu teha järelduse, et käesoleva menetluse tulemus ei mõjuta märkimisväärselt nende konkurentsivõimet.

3.   JÄRELDUS ÜHENDUSE HUVIDE KOHTA

| (127) | Eelöeldut arvestades võib teha esialgse järelduse, et puuduvad kaalukad põhjused meetmete kehtestamata jätmiseks ning et nende kohaldamine on ühenduse huvidega kooskõlas. |
| --- | --- |

(127)

Eelöeldut arvestades võib teha esialgse järelduse, et puuduvad kaalukad põhjused meetmete kehtestamata jätmiseks ning et nende kohaldamine on ühenduse huvidega kooskõlas.

H.   AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED

1.   KAHJU KÕRVALDAMIST VÕIMALDAV TASE

| (128) | Et dumpinguhinnaga import ei tekitaks täiendavat kahju, on otstarbekas võtta ajutised dumpinguvastased meetmed. |
| --- | --- |

(128)

Et dumpinguhinnaga import ei tekitaks täiendavat kahju, on otstarbekas võtta ajutised dumpinguvastased meetmed.

| (129) | Selliste tollimaksude taseme kindlaksmääramisel võeti arvesse tuvastatud dumpingumarginaali ning ühenduse tootmisharule tekitatud kahju kõrvaldamiseks vajalikku tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(129)

Selliste tollimaksude taseme kindlaksmääramisel võeti arvesse tuvastatud dumpingumarginaali ning ühenduse tootmisharule tekitatud kahju kõrvaldamiseks vajalikku tollimaksumäära.

| (130) | Võttes arvesse ühenduse tootmisharu tasuvusemäära 1999. aastal, mis oli tootmisharu väitel konjunktuuritsükli keskpunkti jaoks tüüpiline, leiti, et 5 % suurust käibepõhist kasumimarginaali võib pidada asjakohaseks miinimummääraks, mida ühenduse tootmisharu oleks võinud saada kahjustava impordi puudumise korral. |
| --- | --- |

(130)

Võttes arvesse ühenduse tootmisharu tasuvusemäära 1999. aastal, mis oli tootmisharu väitel konjunktuuritsükli keskpunkti jaoks tüüpiline, leiti, et 5 % suurust käibepõhist kasumimarginaali võib pidada asjakohaseks miinimummääraks, mida ühenduse tootmisharu oleks võinud saada kahjustava impordi puudumise korral.

| (131) | Seejärel määrati kindlaks vajalik hinnatõus, võrreldes hinna allalöömise arvutuste abil kindlaks tehtud kaalutud keskmist impordihinda selle mittekahjustava hinnaga, millega ühenduse tootmisharu müüs uurimisperioodil tooteid ühenduse turul. Mittekahjustava hinna saamiseks kohandati valimisse kuuluvate ühenduse tootjate müügihinda uurimisperioodi tegeliku kasumi/kahjumiga ning liideti saadud tulemusele eespool nimetatud kasumimarginaal. Sellest võrdlusest saadud vahe esitati seejärel protsendimäärana kogu CIF-impordihinnast. |
| --- | --- |

(131)

Seejärel määrati kindlaks vajalik hinnatõus, võrreldes hinna allalöömise arvutuste abil kindlaks tehtud kaalutud keskmist impordihinda selle mittekahjustava hinnaga, millega ühenduse tootmisharu müüs uurimisperioodil tooteid ühenduse turul. Mittekahjustava hinna saamiseks kohandati valimisse kuuluvate ühenduse tootjate müügihinda uurimisperioodi tegeliku kasumi/kahjumiga ning liideti saadud tulemusele eespool nimetatud kasumimarginaal. Sellest võrdlusest saadud vahe esitati seejärel protsendimäärana kogu CIF-impordihinnast.

| (132) | Kuna kahju kõrvaldav tase oli kindlakstehtud dumpingumarginaalist kõrgem, peaksid ajutised meetmed põhinema viimasel. |
| --- | --- |

(132)

Kuna kahju kõrvaldav tase oli kindlakstehtud dumpingumarginaalist kõrgem, peaksid ajutised meetmed põhinema viimasel.

2.   AJUTISED MEETMED

| (133) | Eelöeldut silmas pidades leitakse, et kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 tuleks HRVst pärit impordi suhtes kehtestada ajutine dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks madalaimale dumpingu- ja kahjumarginaalide määrale, vastavalt väiksema tollimaksu reeglile. Sellisel juhul tuleks kõik tollimaksumäärad kehtestada kindlaks tehtud dumpingumarginaali tasemel. |
| --- | --- |

(133)

Eelöeldut silmas pidades leitakse, et kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 tuleks HRVst pärit impordi suhtes kehtestada ajutine dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks madalaimale dumpingu- ja kahjumarginaalide määrale, vastavalt väiksema tollimaksu reeglile. Sellisel juhul tuleks kõik tollimaksumäärad kehtestada kindlaks tehtud dumpingumarginaali tasemel.

| (134) | Käesoleva määrusega äriühingutele määratavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seepärast peegeldavad need olukorda, mis uurimise käigus nende äriühingute osas tuvastati. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt “kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit asjaomasest riigist ning toodetud nimetatud äriühingute, seega konkreetsete juriidiliste isikute poolt. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nime ja aadressi pidi nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende osas kehtib “kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär. |
| --- | --- |

(134)

Käesoleva määrusega äriühingutele määratavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seepärast peegeldavad need olukorda, mis uurimise käigus nende äriühingute osas tuvastati. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt “kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit asjaomasest riigist ning toodetud nimetatud äriühingute, seega konkreetsete juriidiliste isikute poolt. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nime ja aadressi pidi nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende osas kehtib “kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär.

| (135) | Taotlus kohaldada nimetatud individuaalsete äriühingute jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva isiku asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate isikutega seotud võimalike muudatustega äriühingu tootmistegevuses, siseriiklikus või eksportmüügis. Vajaduse korral muudab komisjon määrust pärast nõuandekomiteega konsulteerimist ja ajakohastab nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid. |
| --- | --- |

(135)

Taotlus kohaldada nimetatud individuaalsete äriühingute jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva isiku asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate isikutega seotud võimalike muudatustega äriühingu tootmistegevuses, siseriiklikus või eksportmüügis. Vajaduse korral muudab komisjon määrust pärast nõuandekomiteega konsulteerimist ja ajakohastab nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

I.   LÕPPSÄTE

| (136) | Hea juhtimistava huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast teada menetluse algatamise teates märgitud tähtaja jooksul, saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Lisaks sellele tuleb märkida, et seoses käesoleva määrusega tehtud järeldused tollimaksu kehtestamise kohta on esialgsed ning neid võidakse võimalike lõplike meetmete kehtestamise eesmärgil uuesti läbi vaadata, |
| --- | --- |

(136)

Hea juhtimistava huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast teada menetluse algatamise teates märgitud tähtaja jooksul, saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Lisaks sellele tuleb märkida, et seoses käesoleva määrusega tehtud järeldused tollimaksu kehtestamise kohta on esialgsed ning neid võidakse võimalike lõplike meetmete kehtestamise eesmärgil uuesti läbi vaadata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks sellise Hiina Rahvavabariigist imporditava CN-koodi ex 4412 13 10 (TARIC-kood 4412131010) alla kuuluva okuumeavineeri suhtes, mis koosneb eranditult spoonilehtedest, mille iga kihi paksus on kuni 6 mm ning vähemalt üks välimine kiht on okuumeapuidust.

2.   Tollimaksumäär, mida kohaldatakse järgmiste tootjate valmistatud toodete vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

| Valmistaja | Tollimaksu¬määr
  % | TARICi
  lisakood |
| --- | --- | --- |
| Nantong Zongyi Plywood Co., Ltd. Xingdong Town, Tongzhou City, Jiangsu provints, Hiina Rahvavabariik | 12,0 | A526 |
| Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co., Ltd. Linhai Economic Development Zone, Zhejiang, Hiina Rahvavabariik | 23,9 | A527 |
| Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co., Ltd. Xue Lou Miao Pu, Dangshan County, Anhui provints 235323, Hiina Rahvavabariik | 8,5 | A528 |
| Jiaxing Jinlin Lumber Co., Ltd. North of Ganyao Town, Jiashan, Zhejiang provints, Hiina Rahvavabariik | 18,5 | A529 |
| Kõik teised äriühingud | 48,5 | A999 |

Valmistaja

Tollimaksu¬määr

%

TARICi

lisakood

Nantong Zongyi Plywood Co., Ltd. Xingdong Town, Tongzhou City, Jiangsu provints, Hiina Rahvavabariik

12,0

A526

Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co., Ltd. Linhai Economic Development Zone, Zhejiang, Hiina Rahvavabariik

23,9

A527

Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co., Ltd. Xue Lou Miao Pu, Dangshan County, Anhui provints 235323, Hiina Rahvavabariik

8,5

A528

Jiaxing Jinlin Lumber Co., Ltd. North of Ganyao Town, Jiashan, Zhejiang provints, Hiina Rahvavabariik

18,5

A529

Kõik teised äriühingud

48,5

A999

3.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

4.   Lõikes 1 nimetatud tooted lubatakse ühenduses vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.

Artikkel 2

Ilma, et see piiraks määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 20 kohaldamist, võivad huvitatud isikud ühe kuu jooksul käesoleva määruse jõustumisest esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda komisjonilt ärakuulamist.

Määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 21 lõike 4 kohaselt võivad asjaomased isikud esitada arvamusi käesoleva määruse kohaldamise kohta ühe kuu jooksul pärast selle jõustumist.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesoleva määruse artiklit 1 kohaldatakse kuus kuud.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. mai 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Pascal LAMY

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1.

1

(2)  ELT L 77, 13.3.2004, lk 12.

2

(3)  ELT C 195, 19.8.2003, lk 3.

3

---

Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt vastuvõetud aktid

| 18.5.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 181/24 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 181/24

---

NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT 2004/493/ÜVJP,

17. mai 2004,

millega muudetakse ühist seisukohta 2002/400/ÜVJP, mis käsitleb teatavate palestiinlaste ajutist vastuvõtmist Euroopa Liidu liikmesriikides

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 15

ning arvestades järgmist:

| (1) | 21. mail 2002 võttis nõukogu vastu ühise seisukoha 2002/400/ÜVJP, mis käsitleb teatavate palestiinlaste ajutist vastuvõtmist Euroopa Liidu liikmesriikides (1) ning neile riikliku loa andmist kuni 12 kuuks. |
| --- | --- |

(1)

21. mail 2002 võttis nõukogu vastu ühise seisukoha 2002/400/ÜVJP, mis käsitleb teatavate palestiinlaste ajutist vastuvõtmist Euroopa Liidu liikmesriikides (1) ning neile riikliku loa andmist kuni 12 kuuks.

| (2) | 19. mail 2003 võttis nõukogu vastu ühise seisukoha 2003/366/ÜVJP, millega muudetakse ühist seisukohta 2002/400/ÜVJP (2) ning muudetakse kõnealuste lubade kehtivus kuni 24-kuuliseks. |
| --- | --- |

(2)

19. mail 2003 võttis nõukogu vastu ühise seisukoha 2003/366/ÜVJP, millega muudetakse ühist seisukohta 2002/400/ÜVJP (2) ning muudetakse kõnealuste lubade kehtivus kuni 24-kuuliseks.

| (3) | Nende lubade kehtivust tuleks pikendada veel kuue kuu võrra, |
| --- | --- |

(3)

Nende lubade kehtivust tuleks pikendada veel kuue kuu võrra,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISE SEISUKOHA:

Artikkel 1

Ühist seisukohta 2002/400/ÜVJP muudetakse järgmiselt:

| 1) | artikli 3 esimene lõik sõnastatakse järgmiselt:
  “Iga artiklis 2 nimetatud liikmesriik annab palestiinlastele, keda ta vastu võtab, riikliku loa oma territooriumile siseneda ja seal viibida kuni 30 kuud.”; |
| --- | --- |

1)

artikli 3 esimene lõik sõnastatakse järgmiselt:

“Iga artiklis 2 nimetatud liikmesriik annab palestiinlastele, keda ta vastu võtab, riikliku loa oma territooriumile siseneda ja seal viibida kuni 30 kuud.”;

| 2) | artikkel 8 sõnastatakse järgmiselt:
  “Artikkel 8
  Nõukogu jälgib käesoleva ühise seisukoha kohaldamist ja annab kõnealusele kohaldamisele hinnangu 29 kuu möödumisel selle vastuvõtmisest või varem, kui mõni tema liikmeist seda nõuab.”. |
| --- | --- |

2)

artikkel 8 sõnastatakse järgmiselt:

“Artikkel 8

Nõukogu jälgib käesoleva ühise seisukoha kohaldamist ja annab kõnealusele kohaldamisele hinnangu 29 kuu möödumisel selle vastuvõtmisest või varem, kui mõni tema liikmeist seda nõuab.”.

Artikkel 2

Käesolev ühine seisukoht jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 3

Käesolev ühine seisukoht avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 17. mai 2004.

Nõukogu nimel

eesistuja

B. COWEN

---

(1)  EÜT L 138, 28.5.2002, lk 33.

1

(2)  ELT L 124, 20.5.2003, lk 51.

2

---