# Euroopa Liidu L 183/20.

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 183 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 47. köide20. mai 2004 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 183

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

47. köide20. mai 2004

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 997/2004, 17. mai 2004, millega muudetakse komisjoni otsust nr 2730/2000/ESTÜ Hiina Rahvavabariigist pärineva kivisöekoksi, tüki läbimõõduga üle 80 mm, impordi kohta ja millega lõpetatakse nimetatud otsuses kehtestatud dumpinguvastaste meetmete vahepealne läbivaatamine | 1 |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 998/2004, 17. mai 2004, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 950/2001, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Venemaalt pärineva teatavat liiki alumiiniumfooliumi impordile | 4 |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 999/2004, 17. mai 2004, millega kohaldatakse määrust (EÜ) nr 1531/2002, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist, Korea Vabariigist, Malaisiast ja Taist pärinevate värvitelerite impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning lõpetatakse Singapurist pärinevate värvitelerite impordi suhtes kohaldatav menetlus | 7 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1000/2004, 18. mai 2004, millega kiidetakse heaks seoses Venemaa Föderatsioonist pärit teatava suundorienteeritud struktuuriga elektrotehnilise lehtterase ja üle 500 mm laiusega elektrotehnilise räniterase ribade importi käsitleva dumpinguvastase menetlusega pakutud kohustused ning kehtestatakse Venemaa Föderatsioonist pärit teatava suundorienteeritud struktuuriga elektrotehnilise lehtterase impordi suhtes registreerimisnõue | 10 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1001/2004, 18. mai 2004, millega kiidetakse heaks seoses Venemaa Föderatsioonist ja Ukrainast pärit ammooniumnitraadi importi käsitleva dumpinguvastase menetlusega pakutud kohustused ning kehtestatakse Venemaa Föderatsioonist ja Ukrainast pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes registreerimisnõue | 13 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1002/2004, 18. mai 2004, millega kiidetakse heaks seoses Valgevene Vabariigist, Venemaa Föderatsioonist või Ukrainast pärit kaaliumkloriidi importi käsitleva dumpinguvastase menetlusega pakutud kohustused ning kehtestatakse Valgevene Vabariigist ja Venemaa Föderatsioonist pärit kaaliumkloriidi impordi suhtes registreerimisnõue | 16 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1003/2004, 19. mai 2004, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 20 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1004/2004, 18. mai 2004, millega kehtestatakse ühikuväärtus teatud rikneva kauba tolliväärtuse määramiseks | 22 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1005/2004, 19. mai 2004, Soomes ja Rootsis kaera suhtes võetava spetsiaalse sekkumismeetme kohta | 28 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1006/2004, 19. mai 2004, millega määratakse kindlaks, kui suures ulatuses saab rahuldada impordisertifikaatide taotlusi, mis on seoses II alamkvoodiga esitatud külmutatud veise- ja vasikaliha kohta vastavalt määrusele (EÜ) nr 780/2003 | 31 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1007/2004, 19. mai 2004, millega muudetakse riisisektori imporditollimakse | 32 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1008/2004, 19. mai 2004, millega kehtestatakse ajutine subsiidiumidevastane tollimaks teatavate Indiast pärit grafiitelektroodisüsteemide impordi suhtes | 35 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1009/2004, 19. mai 2004, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Indiast pärit grafiitelektroodisüsteemide impordi suhtes | 61 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 997/2004, 17. mai 2004, millega muudetakse komisjoni otsust nr 2730/2000/ESTÜ Hiina Rahvavabariigist pärineva kivisöekoksi, tüki läbimõõduga üle 80 mm, impordi kohta ja millega lõpetatakse nimetatud otsuses kehtestatud dumpinguvastaste meetmete vahepealne läbivaatamine

1

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 998/2004, 17. mai 2004, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 950/2001, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Venemaalt pärineva teatavat liiki alumiiniumfooliumi impordile

4

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 999/2004, 17. mai 2004, millega kohaldatakse määrust (EÜ) nr 1531/2002, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist, Korea Vabariigist, Malaisiast ja Taist pärinevate värvitelerite impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning lõpetatakse Singapurist pärinevate värvitelerite impordi suhtes kohaldatav menetlus

7

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1000/2004, 18. mai 2004, millega kiidetakse heaks seoses Venemaa Föderatsioonist pärit teatava suundorienteeritud struktuuriga elektrotehnilise lehtterase ja üle 500 mm laiusega elektrotehnilise räniterase ribade importi käsitleva dumpinguvastase menetlusega pakutud kohustused ning kehtestatakse Venemaa Föderatsioonist pärit teatava suundorienteeritud struktuuriga elektrotehnilise lehtterase impordi suhtes registreerimisnõue

10

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1001/2004, 18. mai 2004, millega kiidetakse heaks seoses Venemaa Föderatsioonist ja Ukrainast pärit ammooniumnitraadi importi käsitleva dumpinguvastase menetlusega pakutud kohustused ning kehtestatakse Venemaa Föderatsioonist ja Ukrainast pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes registreerimisnõue

13

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1002/2004, 18. mai 2004, millega kiidetakse heaks seoses Valgevene Vabariigist, Venemaa Föderatsioonist või Ukrainast pärit kaaliumkloriidi importi käsitleva dumpinguvastase menetlusega pakutud kohustused ning kehtestatakse Valgevene Vabariigist ja Venemaa Föderatsioonist pärit kaaliumkloriidi impordi suhtes registreerimisnõue

16

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1003/2004, 19. mai 2004, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

20

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1004/2004, 18. mai 2004, millega kehtestatakse ühikuväärtus teatud rikneva kauba tolliväärtuse määramiseks

22

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1005/2004, 19. mai 2004, Soomes ja Rootsis kaera suhtes võetava spetsiaalse sekkumismeetme kohta

28

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1006/2004, 19. mai 2004, millega määratakse kindlaks, kui suures ulatuses saab rahuldada impordisertifikaatide taotlusi, mis on seoses II alamkvoodiga esitatud külmutatud veise- ja vasikaliha kohta vastavalt määrusele (EÜ) nr 780/2003

31

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1007/2004, 19. mai 2004, millega muudetakse riisisektori imporditollimakse

32

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1008/2004, 19. mai 2004, millega kehtestatakse ajutine subsiidiumidevastane tollimaks teatavate Indiast pärit grafiitelektroodisüsteemide impordi suhtes

35

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1009/2004, 19. mai 2004, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Indiast pärit grafiitelektroodisüsteemide impordi suhtes

61

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Nõukogu |
| | * | 2004/496/EÜ:Nõukogu otsus, 17. mai 2004, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise lepingu sõlmimist lennuettevõtjate poolt reisijate isikuandmete töötlemise ja edastamise kohta Ameerika Ühendriikide Sisejulgeolekuministeeriumi Tolli ja Piirivalvebüroole | 83 |
| Vastav Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vaheline leping lennuettevõtjate poolt reisijate isikuandmete töötlemise ja edastamise kohta Ameerika Ühendriikide Sisejulgeolekuministeeriumi Tolli- ja Piirivalvebüroole | 84 |
| | | Komisjoni |
| | * | 2004/497/EÜ:Komisjoni otsus, 17. mai 2004, millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus nr 303/96/ESTÜ, millega kiideti heaks kohustus, mis pakuti seoses Venemaalt pärit teatava suundorienteeritud struktuuriga elektrotehnilise lehtterase ühendusse suunduva impordiga | 86 |
| | * | 2004/498/EÜ:Komisjoni otsus,18. mai 2004, millega kiidetakse heaks kohustus, mis pakuti seoses Ukrainast ja muudest riikidest pärit ränikarbiidi importi käsitleva dumpinguvastase menetlusega | 88 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

*

2004/496/EÜ:Nõukogu otsus, 17. mai 2004, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise lepingu sõlmimist lennuettevõtjate poolt reisijate isikuandmete töötlemise ja edastamise kohta Ameerika Ühendriikide Sisejulgeolekuministeeriumi Tolli ja Piirivalvebüroole

83

Vastav Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vaheline leping lennuettevõtjate poolt reisijate isikuandmete töötlemise ja edastamise kohta Ameerika Ühendriikide Sisejulgeolekuministeeriumi Tolli- ja Piirivalvebüroole

84

Komisjoni

*

2004/497/EÜ:Komisjoni otsus, 17. mai 2004, millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus nr 303/96/ESTÜ, millega kiideti heaks kohustus, mis pakuti seoses Venemaalt pärit teatava suundorienteeritud struktuuriga elektrotehnilise lehtterase ühendusse suunduva impordiga

86

*

2004/498/EÜ:Komisjoni otsus,18. mai 2004, millega kiidetakse heaks kohustus, mis pakuti seoses Ukrainast ja muudest riikidest pärit ränikarbiidi importi käsitleva dumpinguvastase menetlusega

Komisjoni otsus,

88

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 20.5.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 183/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 183/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 997/2004,

17. mai 2004,

millega muudetakse komisjoni otsust nr 2730/2000/ESTÜ Hiina Rahvavabariigist pärineva kivisöekoksi, tüki läbimõõduga üle 80 mm, impordi kohta ja millega lõpetatakse nimetatud otsuses kehtestatud dumpinguvastaste meetmete vahepealne läbivaatamine

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi “algmäärus”) (1), eriti selle artiklit 9 ja artikli 11 lõiget 3,

võttes arvesse ettepanekut, mille komisjoni esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Eelnenud menetlus

| (1) | Komisjon kehtestas otsusega nr 2730/2000/ESTÜ (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi “asjaomane riik” või “HRV”) pärineva, CN-koodi ex 2704 00 19 (TARICi kood 2704001910) alla kuuluva kivisöekoksi, tüki läbimõõduga üle 80 mm, impordi suhtes. Dumpinguvastase tollimaksu summa võrdub kindlaksmääratud summaga 32,6 eurot ühe tonni kuivaine netomassi kohta. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon kehtestas otsusega nr 2730/2000/ESTÜ (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi “asjaomane riik” või “HRV”) pärineva, CN-koodi ex 2704 00 19 (TARICi kood 2704001910) alla kuuluva kivisöekoksi, tüki läbimõõduga üle 80 mm, impordi suhtes. Dumpinguvastase tollimaksu summa võrdub kindlaksmääratud summaga 32,6 eurot ühe tonni kuivaine netomassi kohta.

| (2) | Pidades silmas Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepingu kehtivuse lõppemist 23. juulil 2002, otsustas nõukogu oma määruses (EÜ) nr 963/2002 (3), et vastavalt otsusele nr 2277/96/ESTÜ vastu võetud ja 23. juulil 2002 jätkuvalt jõus olevate dumpinguvastaste meetmete kohaldamist jätkatakse ning nende suhtes kohaldatakse alates 24. juulist 2002 algmääruse sätteid. |
| --- | --- |

(2)

Pidades silmas Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepingu kehtivuse lõppemist 23. juulil 2002, otsustas nõukogu oma määruses (EÜ) nr 963/2002 (3), et vastavalt otsusele nr 2277/96/ESTÜ vastu võetud ja 23. juulil 2002 jätkuvalt jõus olevate dumpinguvastaste meetmete kohaldamist jätkatakse ning nende suhtes kohaldatakse alates 24. juulist 2002 algmääruse sätteid.

2.   Praegune menetlus

| (3) | Komisjon teatas 11. detsembril 2002Euroopa Ühenduse Teatajas avaldatud teadaandes (4) HRVst pärineva kivisöekoksi, tüki läbimõõduga üle 80 mm (edaspidi “koks 80+” või “vaatlusalune toode”), impordi suhtes kohaldatavate lõplike dumpinguvastaste meetmete vahepealse läbivaatamise algatamisest vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 ning alustas uurimist. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon teatas 11. detsembril 2002Euroopa Ühenduse Teatajas avaldatud teadaandes (4) HRVst pärineva kivisöekoksi, tüki läbimõõduga üle 80 mm (edaspidi “koks 80+” või “vaatlusalune toode”), impordi suhtes kohaldatavate lõplike dumpinguvastaste meetmete vahepealse läbivaatamise algatamisest vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 ning alustas uurimist.

| (4) | Menetlus algatati Eucoke-EEIG (edaspidi “taotleja”) taotluse põhjal, kes esitas taotluse tootjate nimel, kelle toodang moodustab valdava osa kivisöekoksi, tüki läbimõõduga üle 80 mm, kogutoodangust ühenduses. Taotleja väitis, et dumping HRV suhtes on jätkunud ja isegi suurenenud ning et olemasolevad meetmed ei ole enam piisavad dumpingu kahjustava mõju kõrvaldamiseks. Läbivaatamistaotluses sisaldunud tõendid tunnistati läbivaatamise algatamise õigustamiseks piisavaks. |
| --- | --- |

(4)

Menetlus algatati Eucoke-EEIG (edaspidi “taotleja”) taotluse põhjal, kes esitas taotluse tootjate nimel, kelle toodang moodustab valdava osa kivisöekoksi, tüki läbimõõduga üle 80 mm, kogutoodangust ühenduses. Taotleja väitis, et dumping HRV suhtes on jätkunud ja isegi suurenenud ning et olemasolevad meetmed ei ole enam piisavad dumpingu kahjustava mõju kõrvaldamiseks. Läbivaatamistaotluses sisaldunud tõendid tunnistati läbivaatamise algatamise õigustamiseks piisavaks.

| (5) | Komisjon teavitas menetluse algatamisest ametlikult tootjaid/eksportijaid, importijaid ja teadaolevalt asjassepuutuvaid kasutajaid, asjaomaste ekspordiriikide esindajaid, taotluse esitanud ühenduse tootmisharu ja teisi ühenduse tootjaid. Huvitatud isikutele anti võimalus algatamisteates nimetatud tähtaja jooksul oma seisukohad kirjalikult teatavaks teha ja asja arutamist taotleda. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon teavitas menetluse algatamisest ametlikult tootjaid/eksportijaid, importijaid ja teadaolevalt asjassepuutuvaid kasutajaid, asjaomaste ekspordiriikide esindajaid, taotluse esitanud ühenduse tootmisharu ja teisi ühenduse tootjaid. Huvitatud isikutele anti võimalus algatamisteates nimetatud tähtaja jooksul oma seisukohad kirjalikult teatavaks teha ja asja arutamist taotleda.

3.   Meetmete peatamine

| (6) | Tuleks meenutada, et käesoleva menetluse uurimise jooksul esitasid mitmed huvitatud isikud teavet pärast uurimisperioodi (1. oktoobrist 2001 kuni 30. septembrini 2002) lõppu turutingimustes toimunud muudatuste kohta, täites seega algmääruse artikli 14 lõike 4 kohaselt nõutavaid tingimusi praegu kohaldatavate meetmete peatamise õigustamiseks. |
| --- | --- |

(6)

Tuleks meenutada, et käesoleva menetluse uurimise jooksul esitasid mitmed huvitatud isikud teavet pärast uurimisperioodi (1. oktoobrist 2001 kuni 30. septembrini 2002) lõppu turutingimustes toimunud muudatuste kohta, täites seega algmääruse artikli 14 lõike 4 kohaselt nõutavaid tingimusi praegu kohaldatavate meetmete peatamise õigustamiseks.

| (7) | Uurimine näitas, et kõik nõuded dumpinguvastaste meetmete peatamiseks olid täidetud. Seetõttu peatati komisjoni otsusega nr 264/2004/EÜ (5) HRVst pärineva kivisöekoksi, tüki läbimõõduga üle 80 mm, impordi suhtes kohaldatav dumpinguvastane tollimaks üheksaks kuuks. |
| --- | --- |

(7)

Uurimine näitas, et kõik nõuded dumpinguvastaste meetmete peatamiseks olid täidetud. Seetõttu peatati komisjoni otsusega nr 264/2004/EÜ (5) HRVst pärineva kivisöekoksi, tüki läbimõõduga üle 80 mm, impordi suhtes kohaldatav dumpinguvastane tollimaks üheksaks kuuks.

4.   Taotluse tagasivõtmine

| (8) | Komisjonile 15. detsembril 2003 saadetud kirjaga võttis Eucoke-EEIG ametlikult oma taotluse tagasi. |
| --- | --- |

(8)

Komisjonile 15. detsembril 2003 saadetud kirjaga võttis Eucoke-EEIG ametlikult oma taotluse tagasi.

| (9) | Arvestades, et uurimise käigus ei ole selgunud ühtegi asjaolu, mis näitaks, et selline lõpetamine oleks vastuolus ühenduse huvidega, leitakse, et praegune menetlus tuleb peatada vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 1. |
| --- | --- |

(9)

Arvestades, et uurimise käigus ei ole selgunud ühtegi asjaolu, mis näitaks, et selline lõpetamine oleks vastuolus ühenduse huvidega, leitakse, et praegune menetlus tuleb peatada vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 1.

5.   Meetmete vorm

| (10) | Uurimise käigus leiti siiski, et on vaja täpsustada olemasolevate meetmete kohaldamise ulatust, pidades silmas ettevõtjate raskusi kehtivate meetmete kohaldamisel. Seejuures leiti, et ühe liikmesriigi tolliasutused kogusid dumpinguvastast tollimaksu kõrgahjudes kasutamiseks ettenähtud koksi veostelt, mis ei ole seotud dumpinguvastaste meetmetega ja mis hõlmab vaid väikse osa vaatlusalusest tootest. Selleks, et tagada meetmete tõhusam ja ühtsem rakendamine, asendatakse otsuses nr 2730/2000/ESTÜ sätestatud vabastus vaatlusalusest tootest väiksema tüki läbimõõduga kivisöekoksi ja mitte üle 100 mm-se tüki läbimõõduga kivisöekoksi segu ekspordile, vabastusega sellise segu ekspordile, milles üle 80 mm-se läbimõõduga koksi sisaldus ei ületa 20 % veosest. Lisaks tuleks mõõtmismeetodina kasutada ISO standardit. |
| --- | --- |

(10)

Uurimise käigus leiti siiski, et on vaja täpsustada olemasolevate meetmete kohaldamise ulatust, pidades silmas ettevõtjate raskusi kehtivate meetmete kohaldamisel. Seejuures leiti, et ühe liikmesriigi tolliasutused kogusid dumpinguvastast tollimaksu kõrgahjudes kasutamiseks ettenähtud koksi veostelt, mis ei ole seotud dumpinguvastaste meetmetega ja mis hõlmab vaid väikse osa vaatlusalusest tootest. Selleks, et tagada meetmete tõhusam ja ühtsem rakendamine, asendatakse otsuses nr 2730/2000/ESTÜ sätestatud vabastus vaatlusalusest tootest väiksema tüki läbimõõduga kivisöekoksi ja mitte üle 100 mm-se tüki läbimõõduga kivisöekoksi segu ekspordile, vabastusega sellise segu ekspordile, milles üle 80 mm-se läbimõõduga koksi sisaldus ei ületa 20 % veosest. Lisaks tuleks mõõtmismeetodina kasutada ISO standardit.

6.   Järeldus

| (11) | Vahepealne läbivaatamine tuleks lõpetada. Tuleks täpsustada olemasolevate meetmete ulatust, |
| --- | --- |

(11)

Vahepealne läbivaatamine tuleks lõpetada. Tuleks täpsustada olemasolevate meetmete ulatust,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Hiina Rahvavabariigist pärineva ja CN-koodi ex 2704 00 19 (TARICi kood2704001910) alla kuuluva kivisöekoksi, tüki läbimõõduga üle 80 mm, impordi suhtes otsusega nr 2730/2000/ESTÜ kehtestatud dumpinguvastaste meetmete vahepealne läbivaatamine on käesolevaga lõpetatud.

Artikkel 2

Otsuses nr 2730/2000/ESTÜ asendatakse artikkel 1 järgmisega:

“Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärineva ja CN-koodi ex 2704 00 19 (TARICi kood 2704001910) alla kuuluva kivisöekoksi, tüki läbimõõduga üle 80 mm, impordi suhtes. Tüki läbimõõt määratakse vastavalt ISO standardile 728: 1995.

2.   Dumpinguvastase tollimaksu summa on võrdne kindlaksmääratud summaga 32,6 eurot ühe tonni kuivaine netomassi kohta.

3.   Dumpinguvastast tollimaksu kohaldatakse samuti kivisöekoksile tüki läbimõõduga üle 80 mm, juhul kui tarnitakse kivisöekoksi segu, mis sisaldab nii üle 80 mm-se tüki läbimõõduga kui ka väiksema tüki läbimõõduga kivisöekoksi, välja arvatud kui on kindlaks määratud, et kivisöekoksi, tüki läbimõõduga üle 80 mm, kogus ei ületa 20 % veose kuivaine netomassist. Kivisöekoksi, tüki läbimõõduga üle 80 mm, koguse segus võib kindlaks määrata proovide põhjal vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 (6) artiklitele 68–70. Juhul kui kivisöekoksi, tüki läbimõõduga üle 80 mm, kogus on kindlaks määratud proovide põhjal, võetakse proov vastavalt ISO standardile ISO 2309: 1980.

4.   Liikmesriikide tolliametid võivad importijatelt nõuetekohaselt põhjendatud taotluse saamisel, eespool toodud täpsustust silmas pidades, ajavahemikul 16. detsembrist 2000 kuni 21. mai 2004 toimunud vaatlusaluse toote impordi olukorra ümber hinnata.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. mai 2004

Nõukogu nimel

eesistuja

B. COWEN

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).

1

(2)  EÜT L 316, 15.12.2000, lk 30.

2

(3)  EÜT L 149, 7.6.2002, lk 3. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1310/2002 (EÜT L 192, 20.7.2002, lk 9).

3

(4)  EÜT C 308, 11.12.2002, lk 2.

4

(5)  ELT L 81, 19.3.2004, lk 89.

5

(6)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 60/2004 (ELT L 9, 15.1.2004, lk 8).”

6

---

| 20.5.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 183/4 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 183/4

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 998/2004,

17. mai 2004,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 950/2001, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Venemaalt pärineva teatavat liiki alumiiniumfooliumi impordile

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi “algmäärus”), (1) eriti selle artiklit 8, artikli 11 lõiget 3 ja artikli 22 punkti c,

võttes arvesse ettepanekut, mille komisjoni esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Kehtivad meetmed

| (1) | Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 950/2001 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu muuhulgas Venemaalt pärineva teatavat liiki alumiiniumfooliumi (edaspidi “vaatlusalune toode”) impordi suhtes ühendusse. Komisjoni 16. mai 2001. aasta otsusega (2001/381/EÜ) (3) kiideti heaks Venemaa eksportiva tootja“United Company Siberian Aluminium” hinnakohustus. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 950/2001 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu muuhulgas Venemaalt pärineva teatavat liiki alumiiniumfooliumi (edaspidi “vaatlusalune toode”) impordi suhtes ühendusse. Komisjoni 16. mai 2001. aasta otsusega (2001/381/EÜ) (3) kiideti heaks Venemaa eksportiva tootja“United Company Siberian Aluminium” hinnakohustus.

| (2) | Määrusega (EÜ) 950/2001 kehtestatud tollimaksu määr, mida kohaldatakse vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on Venemaalt pärineva vaatlusaluse toote importimisel 14,9 %. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EÜ) 950/2001 kehtestatud tollimaksu määr, mida kohaldatakse vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on Venemaalt pärineva vaatlusaluse toote importimisel 14,9 %.

2.   Uurimine

| (3) | Komisjon teatas 20. märtsil 2004Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teadaandes (4) Hiina Rahvavabariigist, Venemaa Föderatsioonist, Ukrainast ja Valgevene Vabariigist pärinevate toodete impordi suhtes kohaldatava mitme dumpinguvastase meetme vahepealse osalise läbivaatamise algatamisest vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 ja artikli 22 punktile c. Venemaalt pärineva teatavat liiki alumiiniumfooliumi impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastane meede on üks meetmetest, mille läbivaatamine algatati (edaspidi “meetmed”). |
| --- | --- |

(3)

Komisjon teatas 20. märtsil 2004Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teadaandes (4) Hiina Rahvavabariigist, Venemaa Föderatsioonist, Ukrainast ja Valgevene Vabariigist pärinevate toodete impordi suhtes kohaldatava mitme dumpinguvastase meetme vahepealse osalise läbivaatamise algatamisest vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 ja artikli 22 punktile c. Venemaalt pärineva teatavat liiki alumiiniumfooliumi impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastane meede on üks meetmetest, mille läbivaatamine algatati (edaspidi “meetmed”).

| (4) | Läbivaatamist alustati komisjoni algatusel eesmärgiga uurida, kas tulenevalt Euroopa Liidu laienemisest 1. mail 2004 (edaspidi “laienemine”) on vaja meetmeid kohandada. |
| --- | --- |

(4)

Läbivaatamist alustati komisjoni algatusel eesmärgiga uurida, kas tulenevalt Euroopa Liidu laienemisest 1. mail 2004 (edaspidi “laienemine”) on vaja meetmeid kohandada.

| (5) | Kuna praegu kohaldatakse teatava koguse Venemaalt pärineva vaatlusaluse toote impordi suhtes konkreetse mahuga seotud hinnakohustust, algatati meetmete läbivaatamine, et uurida, kas asjaomast 15 liikmesriigi andmete põhjal koostatud kohustust tuleks laienemise arvestamiseks kohandada. |
| --- | --- |

(5)

Kuna praegu kohaldatakse teatava koguse Venemaalt pärineva vaatlusaluse toote impordi suhtes konkreetse mahuga seotud hinnakohustust, algatati meetmete läbivaatamine, et uurida, kas asjaomast 15 liikmesriigi andmete põhjal koostatud kohustust tuleks laienemise arvestamiseks kohandada.

3.   Uurimisega seotud isikud

| (6) | Kõiki komisjonile teadaolevaid huvitatud isikuid, sealhulgas ühenduse tootmisharu, ühenduse tootjate või kasutajate ühendusi, asjaomaste riikide eksportijaid/tootjaid, importijaid ja nende ühendusi ning asjaomaste riikide asjakohaseid ametiasutusi, samuti 1. mail 2004 Euroopa Liiduga ühinenud kümne uue liikmesriigi (edaspidi “EL10”) huvitatud isikuid teavitati uurimise algatamisest ja neile anti võimaluses algatamisteates nimetatud tähtaja jooksul oma seisukohad kirjalikult teatavaks teha ning teave ja tõendusmaterjalid esitada. Kõigile huvitatud isikutele, kes soovisid arvamust avaldada ning seda põhjendasid, anti selleks võimalus. |
| --- | --- |

(6)

Kõiki komisjonile teadaolevaid huvitatud isikuid, sealhulgas ühenduse tootmisharu, ühenduse tootjate või kasutajate ühendusi, asjaomaste riikide eksportijaid/tootjaid, importijaid ja nende ühendusi ning asjaomaste riikide asjakohaseid ametiasutusi, samuti 1. mail 2004 Euroopa Liiduga ühinenud kümne uue liikmesriigi (edaspidi “EL10”) huvitatud isikuid teavitati uurimise algatamisest ja neile anti võimaluses algatamisteates nimetatud tähtaja jooksul oma seisukohad kirjalikult teatavaks teha ning teave ja tõendusmaterjalid esitada. Kõigile huvitatud isikutele, kes soovisid arvamust avaldada ning seda põhjendasid, anti selleks võimalus.

| (7) | Sellega seoses esitasid oma seisukohad järgmised huvitatud isikud:






  a) | Ühenduse tootjate ühendus:






  — | Eurometaux, Brüssel, Belgia |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

Sellega seoses esitasid oma seisukohad järgmised huvitatud isikud:

a)

Ühenduse tootjate ühendus:

—

Eurometaux, Brüssel, Belgia

| b) | Eksportivad tootjad:






  — | Joint Stock Company ‘United Company Siberian Aluminium’, Moskva, Venemaa |
| --- | --- | --- |

b)

Eksportivad tootjad:

—

Joint Stock Company ‘United Company Siberian Aluminium’, Moskva, Venemaa

B.   VAATLUSALUNE TOODE

| (8) | Vaatlusalune toode on alumiiniumfoolium paksusega 0,009 mm kuni 0,018 mm, aluskihita, pärast valtsimist muul viisil töötlemata, kuni 650 mm laiustes rullides, praegu klassifitseeritud CN-koodi ex 7607 11 10 alla. Vaatlusaluse toote üldtuntud nimetus on majapidamisfoolium. |
| --- | --- |

(8)

Vaatlusalune toode on alumiiniumfoolium paksusega 0,009 mm kuni 0,018 mm, aluskihita, pärast valtsimist muul viisil töötlemata, kuni 650 mm laiustes rullides, praegu klassifitseeritud CN-koodi ex 7607 11 10 alla. Vaatlusaluse toote üldtuntud nimetus on majapidamisfoolium.

| (9) | Majapidamisfooliumi valmistatakse alumiiniumikangide või -lehtede valtsimisel soovitud paksuseni. Pärast valtsimist kuumtöödeldakse fooliumi lõõmutades, et muuta see elastseks. Pärast valtsimist ja lõõmutamist keritakse majapidamisfoolium kuni 650 mm laiustesse rullidesse. Rulli laius on kasutuse seisukohast otsustav tegur, sest toote kasutajad (ümberkerijad) kerivad majapidamisfooliumi jaemüügiks ette nähtud väikestesse rullidesse. Väiksematesse rullidesse keritud majapidamisfooliumi kasutatakse seejärel mitmekülgse ajutise pakkematerjalina (enamasti kodumajapidamistes, toitlustuses ning toiduaine- ja lillekauplustes). |
| --- | --- |

(9)

Majapidamisfooliumi valmistatakse alumiiniumikangide või -lehtede valtsimisel soovitud paksuseni. Pärast valtsimist kuumtöödeldakse fooliumi lõõmutades, et muuta see elastseks. Pärast valtsimist ja lõõmutamist keritakse majapidamisfoolium kuni 650 mm laiustesse rullidesse. Rulli laius on kasutuse seisukohast otsustav tegur, sest toote kasutajad (ümberkerijad) kerivad majapidamisfooliumi jaemüügiks ette nähtud väikestesse rullidesse. Väiksematesse rullidesse keritud majapidamisfooliumi kasutatakse seejärel mitmekülgse ajutise pakkematerjalina (enamasti kodumajapidamistes, toitlustuses ning toiduaine- ja lillekauplustes).

C.   UURIMISE TULEMUSED

1.   Huvitatud isikute esitatud väited

| (10) | Venemaa eksportiv tootja, kelle suhtes kohaldatakse hinnakohustust, teatas, et impordimaht, millele hinnakohustus kehtib, kehtestati EL15 turu müügiandmete põhjal ja seetõttu tuleks hinnakohustus üle vaadata, et võtta kohaselt arvesse EL25 turgu. Tootja väitis, et läbivaatamine on oluline selleks, et vältida diskrimineerimist teiste vaatlusaluse toote Euroopa Liitu eksportijate kasuks. |
| --- | --- |

(10)

Venemaa eksportiv tootja, kelle suhtes kohaldatakse hinnakohustust, teatas, et impordimaht, millele hinnakohustus kehtib, kehtestati EL15 turu müügiandmete põhjal ja seetõttu tuleks hinnakohustus üle vaadata, et võtta kohaselt arvesse EL25 turgu. Tootja väitis, et läbivaatamine on oluline selleks, et vältida diskrimineerimist teiste vaatlusaluse toote Euroopa Liitu eksportijate kasuks.

2.   Liikmesriikide esitatud märkused

| (11) | Liikmesriigid on esitanud oma seisukohad ja enamus neist toetab meetmete kohandamist, et võtta arvesse laienemist. |
| --- | --- |

(11)

Liikmesriigid on esitanud oma seisukohad ja enamus neist toetab meetmete kohandamist, et võtta arvesse laienemist.

3.   Hindamine

| (12) | Olemasolevate andmete ja informatsiooni põhjal tehti analüüs, mis kinnitas, et Venemaa vaatlusaluse toote impordimahud EL10-sse olid märkimisväärsed. Arvestades, et impordimaht, millele kohaldatakse hetkel kehtivat hinnakohustust, kehtestati impordi põhjal 15 liikmesriigiga ühendusse, ei arvesta see turu suurenemise mõju pärast laienemist. |
| --- | --- |

(12)

Olemasolevate andmete ja informatsiooni põhjal tehti analüüs, mis kinnitas, et Venemaa vaatlusaluse toote impordimahud EL10-sse olid märkimisväärsed. Arvestades, et impordimaht, millele kohaldatakse hetkel kehtivat hinnakohustust, kehtestati impordi põhjal 15 liikmesriigiga ühendusse, ei arvesta see turu suurenemise mõju pärast laienemist.

4.   Järeldus

| (13) | Eeltoodut arvestades otsustati, et laienemist silmas pidades on asjakohane kohandada meetmeid, et võtta arvesse täiendavat impordikogust EL10 turule. |
| --- | --- |

(13)

Eeltoodut arvestades otsustati, et laienemist silmas pidades on asjakohane kohandada meetmeid, et võtta arvesse täiendavat impordikogust EL10 turule.

| (14) | Esialgne impordimaht, mille suhtes kehtis hinnakohustus EL15 jaoks, arvestati Venemaa tootja, kelle suhtes kohustus heaks kiideti, ekspordi põhjal ühendusse esialgsel uurimisperioodil. Impordimahu, mille suhtes kehtib hinnakohustus, suurenemine on arvestatud sama arvutusmeetodi põhjal. |
| --- | --- |

(14)

Esialgne impordimaht, mille suhtes kehtis hinnakohustus EL15 jaoks, arvestati Venemaa tootja, kelle suhtes kohustus heaks kiideti, ekspordi põhjal ühendusse esialgsel uurimisperioodil. Impordimahu, mille suhtes kehtib hinnakohustus, suurenemine on arvestatud sama arvutusmeetodi põhjal.

| (15) | Sellest tulenevalt peetakse otstarbekaks, et komisjon võib vastu võtta ettepaneku kohustuse muutmise kohta, mis peegeldaks laienemisjärgset olukorda ja mis põhineks põhjenduses 14 kirjeldatud meetodil, |
| --- | --- |

(15)

Sellest tulenevalt peetakse otstarbekaks, et komisjon võib vastu võtta ettepaneku kohustuse muutmise kohta, mis peegeldaks laienemisjärgset olukorda ja mis põhineks põhjenduses 14 kirjeldatud meetodil,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Komisjon võib vastu võtta ettepaneku kohustuse muutmise kohta, suurendades impordimahtu, mille suhtes kehtib Venemaalt pärineva teatud alumiiniumfooliumi importi käsitleva otsusega 2001/381/EÜ heaks kiidetud hinnakohustus. Suurenemine arvestatakse sama arvestusmeetodiga, mida kasutati esialgse hinnakohustuse kehtestamisel 15 liikmesriigiga ühenduse puhul, see tähendab Venemaa tootja, kelle jaoks hinnakohustus heaks kiideti, ekspordi põhjal ühendusse.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. mai 2004

Nõukogu nimel

eesistuja

B. COWEN

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).

1

(2)  EÜT L 134, 17.5.2001, lk 1.

2

(3)  EÜT L 134, 17.5.2001, lk 67.

3

(4)  ELT C 70, 20.3.2004, lk 15.

4

---

| 20.5.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 183/7 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 183/7

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 999/2004,

17. mai 2004,

millega kohaldatakse määrust (EÜ) nr 1531/2002, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist, Korea Vabariigist, Malaisiast ja Taist pärinevate värvitelerite impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning lõpetatakse Singapurist pärinevate värvitelerite impordi suhtes kohaldatav menetlus

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1), eriti selle artiklit 8, artikli 11 lõiget 3 ja artikli 22 punkti c,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Kehtivad meetmed

| (1) | Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 1531/2002 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi “Hiina”) pärinevate värvitelerite (edaspidi “vaatlusalune toode”) impordi suhtes ühendusse. Komisjoni otsusega 2002/683/EÜ (3) kiideti heaks seitsme Hiina eksportija kohustus: Haier Electrical Appliances Corporation Ltd, Hisense Import & Export Co. Ltd, Konka Group Co. Ltd, Sichuan Changhong Electric Co. Ltd, Skyworth Multimedia International (Shenzhen) Co. Ltd, TCL King Electrical Appliances (HuiZhou) Co. Ltd ja Xiamen Overseas Chinese Electronic Co. Ltd. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 1531/2002 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi “Hiina”) pärinevate värvitelerite (edaspidi “vaatlusalune toode”) impordi suhtes ühendusse. Komisjoni otsusega 2002/683/EÜ (3) kiideti heaks seitsme Hiina eksportija kohustus: Haier Electrical Appliances Corporation Ltd, Hisense Import & Export Co. Ltd, Konka Group Co. Ltd, Sichuan Changhong Electric Co. Ltd, Skyworth Multimedia International (Shenzhen) Co. Ltd, TCL King Electrical Appliances (HuiZhou) Co. Ltd ja Xiamen Overseas Chinese Electronic Co. Ltd.

| (2) | Määrusega (EÜ) 1531/2002 kehtestatud tollimaksu määr, mida kohaldatakse vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on Hiinast pärineva vaatlusaluse toote importimisel 44,6 %. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EÜ) 1531/2002 kehtestatud tollimaksu määr, mida kohaldatakse vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on Hiinast pärineva vaatlusaluse toote importimisel 44,6 %.

2.   Uurimine

| (3) | Komisjon teatas 20. märtsil 2004Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teadaandes (4) Hiina Rahvavabariigist, Venemaa Föderatsioonist, Ukrainast ja Valgevene Vabariigist pärinevate toodete impordi suhtes kohaldatava mitme dumpinguvastase meetme vahepealse osalise läbivaatamise algatamisest vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 ja artikli 22 punktile c. Hiinast pärinevate värvitelerite impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastane meede on üks meetmetest, mille läbivaatamine algatati (edaspidi “meetmed”). |
| --- | --- |

(3)

Komisjon teatas 20. märtsil 2004Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teadaandes (4) Hiina Rahvavabariigist, Venemaa Föderatsioonist, Ukrainast ja Valgevene Vabariigist pärinevate toodete impordi suhtes kohaldatava mitme dumpinguvastase meetme vahepealse osalise läbivaatamise algatamisest vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 ja artikli 22 punktile c. Hiinast pärinevate värvitelerite impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastane meede on üks meetmetest, mille läbivaatamine algatati (edaspidi “meetmed”).

| (4) | Läbivaatamist alustati komisjoni algatusel eesmärgiga uurida, kas tulenevalt Euroopa Liidu laienemisest 1. mail 2004 (edaspidi “laienemine”) on vaja meetmeid kohandada. |
| --- | --- |

(4)

Läbivaatamist alustati komisjoni algatusel eesmärgiga uurida, kas tulenevalt Euroopa Liidu laienemisest 1. mail 2004 (edaspidi “laienemine”) on vaja meetmeid kohandada.

| (5) | Kuna praegu kohaldatakse teatava koguse Hiinast pärineva vaatlusaluse toote impordi suhtes konkreetse mahuga seotud hinnakohustust, algatati meetmete läbivaatamine, et uurida, kas asjaomast 15 liikmesriigi andmete põhjal koostatud kohustust tuleks laienemise arvestamiseks kohandada. |
| --- | --- |

(5)

Kuna praegu kohaldatakse teatava koguse Hiinast pärineva vaatlusaluse toote impordi suhtes konkreetse mahuga seotud hinnakohustust, algatati meetmete läbivaatamine, et uurida, kas asjaomast 15 liikmesriigi andmete põhjal koostatud kohustust tuleks laienemise arvestamiseks kohandada.

3.   Uurimisega seotud isikud

| (6) | Kõiki komisjonile teadaolevaid huvitatud isikuid, sealhulgas ühenduse tootmisharu, ühenduse tootjate või kasutajate ühendusi, asjaomaste riikide eksportijaid/tootjaid, importijaid ja nende ühendusi ning asjaomaste riikide asjakohaseid ametiasutusi, samuti 1. mail 2004 Euroopa Liiduga ühinenud kümne uue liikmesriigi (edaspidi “EL10”) huvitatud isikuid teavitati uurimise algatamisest ja neile anti võimaluses algatamisteates nimetatud tähtaja jooksul oma seisukohad kirjalikult teatavaks teha ning teave ja tõendusmaterjalid esitada. Kõigile huvitatud isikutele, kes soovisid arvamust avaldada ning seda põhjendasid, anti selleks võimalus. |
| --- | --- |

(6)

Kõiki komisjonile teadaolevaid huvitatud isikuid, sealhulgas ühenduse tootmisharu, ühenduse tootjate või kasutajate ühendusi, asjaomaste riikide eksportijaid/tootjaid, importijaid ja nende ühendusi ning asjaomaste riikide asjakohaseid ametiasutusi, samuti 1. mail 2004 Euroopa Liiduga ühinenud kümne uue liikmesriigi (edaspidi “EL10”) huvitatud isikuid teavitati uurimise algatamisest ja neile anti võimaluses algatamisteates nimetatud tähtaja jooksul oma seisukohad kirjalikult teatavaks teha ning teave ja tõendusmaterjalid esitada. Kõigile huvitatud isikutele, kes soovisid arvamust avaldada ning seda põhjendasid, anti selleks võimalus.

| (7) | Sellega seoses esitasid oma seisukohad järgmised huvitatud isikud:






  a) | Ühenduse tootja:






  — | Royal Philips Electronics, Eindhoven, Madalmaad |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

Sellega seoses esitasid oma seisukohad järgmised huvitatud isikud:

a)

Ühenduse tootja:

—

Royal Philips Electronics, Eindhoven, Madalmaad

| b) | Eksportivad tootjad:






  — | Hiina kaubanduskoda (China Chamber of Commerce), Peking, Hiina Rahvavabariik; mis tegutseb järgmiste eksportivate tootjate nimel: |
| --- | --- | --- |

b)

Eksportivad tootjad:

—

Hiina kaubanduskoda (China Chamber of Commerce), Peking, Hiina Rahvavabariik; mis tegutseb järgmiste eksportivate tootjate nimel:

| — | Haier Electrical Appliances Corporation Ltd, |
| --- | --- |

—

Haier Electrical Appliances Corporation Ltd,

| — | Hisense Import & Export Co. uf Ltd, |
| --- | --- |

—

Hisense Import & Export Co. uf Ltd,

| — | Konka Group Co. Ltd, |
| --- | --- |

—

Konka Group Co. Ltd,

| — | Sichuan Changhong Electric Co. Ltd, |
| --- | --- |

—

Sichuan Changhong Electric Co. Ltd,

| — | Skyworth Multimedia International (Shenzhen) Co. Ltd, |
| --- | --- |

—

Skyworth Multimedia International (Shenzhen) Co. Ltd,

| — | TCL King Electrical Appliances (HuiZhou) Co. Ltd, |
| --- | --- |

—

TCL King Electrical Appliances (HuiZhou) Co. Ltd,

| — | Xiamen Overseas Chinese Electronic Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Xiamen Overseas Chinese Electronic Co. Ltd.

B.   VAATLUSALUNE TOODE

| (8) | Vaatlusaluseks tooteks on värvitelerid, mille ekraani diagonaali pikkus on üle 15,5  cm ning millega samas korpuses on raadiovastuvõtja ja/või kell või mis on ilma nendeta. Praegu liigitatakse kõnealune toode CN-koodide ex 8528 12 52, 8528 12 54, 8528 12 56, 8528 12 58, ex 8528 12 62 ja 8528 12 66 alla. |
| --- | --- |

(8)

Vaatlusaluseks tooteks on värvitelerid, mille ekraani diagonaali pikkus on üle 15,5  cm ning millega samas korpuses on raadiovastuvõtja ja/või kell või mis on ilma nendeta. Praegu liigitatakse kõnealune toode CN-koodide ex 8528 12 52, 8528 12 54, 8528 12 56, 8528 12 58, ex 8528 12 62 ja 8528 12 66 alla.

C.   UURIMISE TULEMUSED

1.   Huvitatud isikute esitatud väited

| (9) | Hiina masinate ja elektroonikatoodete impordi ja ekspordi kaubanduskoda (China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronic Products – CCCME), mis tegutseb äriühingute nimel, kelle suhtes CCCMEga ühine kohustus heaks kiideti, teatas, et impordimaht, millele hinnakohustus kehtib, kehtestati 15 liikmesriigiga Euroopa Liidu nähtava tarbimise võrdelise osa alusel. Kaubanduskoja väitel tuleks kohustus seetõttu üle vaadata, et võtta koheselt arvesse 25 liikmesriigiga Euroopa Liidu turgu. Kaubanduskoda väitis, et läbivaatamine on oluline selleks, et vältida diskrimineerimist teiste vaatlusaluse toote Euroopa Liitu eksportijate kasuks. |
| --- | --- |

(9)

Hiina masinate ja elektroonikatoodete impordi ja ekspordi kaubanduskoda (China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronic Products – CCCME), mis tegutseb äriühingute nimel, kelle suhtes CCCMEga ühine kohustus heaks kiideti, teatas, et impordimaht, millele hinnakohustus kehtib, kehtestati 15 liikmesriigiga Euroopa Liidu nähtava tarbimise võrdelise osa alusel. Kaubanduskoja väitel tuleks kohustus seetõttu üle vaadata, et võtta koheselt arvesse 25 liikmesriigiga Euroopa Liidu turgu. Kaubanduskoda väitis, et läbivaatamine on oluline selleks, et vältida diskrimineerimist teiste vaatlusaluse toote Euroopa Liitu eksportijate kasuks.

2.   Liikmesriikide esitatud märkused

| (10) | Liikmesriigid on esitanud oma seisukohad ja enamus neist toetab meetmete kohandamist, et võtta arvesse laienemist. |
| --- | --- |

(10)

Liikmesriigid on esitanud oma seisukohad ja enamus neist toetab meetmete kohandamist, et võtta arvesse laienemist.

3.   Hindami

| (11) | Olemasolevate andmete ja informatsiooni põhjal tehti analüüs, mis kinnitas, et Hiina vaatlusaluse toote impordimahud EL10-sse olid märkimisväärsed. Arvestades, et impordimaht, millele kohaldatakse hetkel kehtivat hinnakohustust, kehtestati lähtudes 15 liikmesriigiga Euroopa Liidust, ei arvesta see turu suurenemise mõju pärast laienemist. |
| --- | --- |

(11)

Olemasolevate andmete ja informatsiooni põhjal tehti analüüs, mis kinnitas, et Hiina vaatlusaluse toote impordimahud EL10-sse olid märkimisväärsed. Arvestades, et impordimaht, millele kohaldatakse hetkel kehtivat hinnakohustust, kehtestati lähtudes 15 liikmesriigiga Euroopa Liidust, ei arvesta see turu suurenemise mõju pärast laienemist.

4.   Järeldus

| (12) | Eeltoodut arvestades otsustati, et laienemist silmas pidades on asjakohane kohandada meetmeid, et võtta arvesse täiendavat impordikogust EL10 turule. |
| --- | --- |

(12)

Eeltoodut arvestades otsustati, et laienemist silmas pidades on asjakohane kohandada meetmeid, et võtta arvesse täiendavat impordikogust EL10 turule.

| (13) | Esialgne impordimaht, mille suhtes kehtis hinnakohustus 15 liikmesriigiga Euroopa Liidus arvestati kasvava suurusena, mis moodustab määratud osa EL nähtavast tarbimisest kohustuse viiendaks aastaks. Impordimahu, mille suhtes kehtib hinnakohustus, suurenemise võib arvestada sama arvutusmeetodi põhjal. |
| --- | --- |

(13)

Esialgne impordimaht, mille suhtes kehtis hinnakohustus 15 liikmesriigiga Euroopa Liidus arvestati kasvava suurusena, mis moodustab määratud osa EL nähtavast tarbimisest kohustuse viiendaks aastaks. Impordimahu, mille suhtes kehtib hinnakohustus, suurenemise võib arvestada sama arvutusmeetodi põhjal.

| (14) | Sellest tulenevalt peetakse otstarbekaks, et komisjon võib vastu võtta ettepaneku kohustuse muutmise kohta, mis peegeldaks laienemisjärgset olukorda põhinedes põhjenduses 13 kirjeldatud meetodil, |
| --- | --- |

(14)

Sellest tulenevalt peetakse otstarbekaks, et komisjon võib vastu võtta ettepaneku kohustuse muutmise kohta, mis peegeldaks laienemisjärgset olukorda põhinedes põhjenduses 13 kirjeldatud meetodil,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Komisjon võib vastu võtta ettepaneku kohustuse muutmise kohta, suurendades impordimahtu, mille kohta kehtib Hiina Rahvavabariigist pärinevate värvitelerite importi käsitleva otsusega 2002/683/EÜ heaks kiidetud hinnakohustus. Suurenemine arvestatakse sama arvestusmeetodiga, mida kasutati esialgse hinnakohustuse kehtestamisel 15 liikmesriigiga Euroopa Liidu puhul, see tähendab kasvava suurusena, mis moodustab määratud osa EL nähtavast tarbimisest kohustuse viiendaks aastaks.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. mai 2004

Nõukogu nimel

B. COWEN

eesistuja

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).

1

(2)  EÜT L 231, 29.8.2002, lk 1.

2

(3)  EÜT L 231, 29.8.2002, lk 42.

3

(4)  ELT C 70, 20.3.2004, lk 15.

4

---

| 20.5.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 183/10 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 183/10

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1000/2004,

18. mai 2004,

millega kiidetakse heaks seoses Venemaa Föderatsioonist pärit teatava suundorienteeritud struktuuriga elektrotehnilise lehtterase ja üle 500 mm laiusega elektrotehnilise räniterase ribade importi käsitleva dumpinguvastase menetlusega pakutud kohustused ning kehtestatakse Venemaa Föderatsioonist pärit teatava suundorienteeritud struktuuriga elektrotehnilise lehtterase impordi suhtes registreerimisnõue

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1), viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (2) (“algmäärus”), eriti selle artiklit 8, artikli 11 lõiget 3, artiklit 21 ja artikli 22 punkti c, olles konsulteerinud nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Kehtivad meetmed

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 990/2004 (3) muutis nõukogu määrust (EÜ) nr 151/2003 (4), millega kehtestatakse Venemaa Föderatsioonist (Venemaa) pärit teatava suundorienteeritud struktuuriga elektrotehnilise lehtterase (“asjaomane toode”) suhtes dumpinguvastased meetmed. Vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist kohaldatava tollimaksu määraks kehtestatakse Novolipetsk Iron & Steel Corporationi poolt valmistatud asjaomase toote impordi puhul 40,1 % ning OOO Viz Stali poolt valmistatud asjaomase toote impordi puhul 14,7 %. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 990/2004 (3) muutis nõukogu määrust (EÜ) nr 151/2003 (4), millega kehtestatakse Venemaa Föderatsioonist (Venemaa) pärit teatava suundorienteeritud struktuuriga elektrotehnilise lehtterase (“asjaomane toode”) suhtes dumpinguvastased meetmed. Vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist kohaldatava tollimaksu määraks kehtestatakse Novolipetsk Iron & Steel Corporationi poolt valmistatud asjaomase toote impordi puhul 40,1 % ning OOO Viz Stali poolt valmistatud asjaomase toote impordi puhul 14,7 %.

2.   Uurimine

| (2) | 2004. aasta 20. märtsil teatas komisjon Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teatises (5), kehtivate meetmete (“meetmed”) vahepealse osalise läbivaatamise algatamisest algmääruse artikli 11 lõike 3 ja artikli 22 punkti c alusel. |
| --- | --- |

(2)

2004. aasta 20. märtsil teatas komisjon Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teatises (5), kehtivate meetmete (“meetmed”) vahepealse osalise läbivaatamise algatamisest algmääruse artikli 11 lõike 3 ja artikli 22 punkti c alusel.

| (3) | Läbivaatamist alustati komisjoni algatusel, et teha kindlaks, kas 2004. aasta 1. mail toimuva Euroopa Liidu laienemise (“laienemine”) tõttu on ühenduse huve silmas pidades vaja kohandada meetmeid, mille abil vältida ootamatuid negatiivseid tagajärgi kõikidele huvitatud pooltele, sealhulgas kasutajatele, turustajatele ja tarbijatele. |
| --- | --- |

(3)

Läbivaatamist alustati komisjoni algatusel, et teha kindlaks, kas 2004. aasta 1. mail toimuva Euroopa Liidu laienemise (“laienemine”) tõttu on ühenduse huve silmas pidades vaja kohandada meetmeid, mille abil vältida ootamatuid negatiivseid tagajärgi kõikidele huvitatud pooltele, sealhulgas kasutajatele, turustajatele ja tarbijatele.

| (4) | Kõikidele huvitatud pooltele, sealhulgas ühenduse tootmisharule, ühenduses tegutsevatele tootjate või kasutajate ühendustele, asjaomaste riikide eksportijatele/tootjatele, importijatele ja nende ühendustele ning asjaomaste riikide pädevatele asutustele, samuti 1. mail 2004. aastal Euroopa liiduga ühinenud kümne uue liikmesriigi huvitatud pooltele (“EL10”), teatati uurimise algatamisest ning algatamise teates määratud tähtaja jooksul võimaldati neil kirjalikult teatavaks teha oma seisukohad, anda teavet ja esitada tõendusmaterjali. Kõigile huvitatud pooltele võimaldati asja arutamist, kui nad seda taotlesid ja selleks põhjused esitasid. |
| --- | --- |

(4)

Kõikidele huvitatud pooltele, sealhulgas ühenduse tootmisharule, ühenduses tegutsevatele tootjate või kasutajate ühendustele, asjaomaste riikide eksportijatele/tootjatele, importijatele ja nende ühendustele ning asjaomaste riikide pädevatele asutustele, samuti 1. mail 2004. aastal Euroopa liiduga ühinenud kümne uue liikmesriigi huvitatud pooltele (“EL10”), teatati uurimise algatamisest ning algatamise teates määratud tähtaja jooksul võimaldati neil kirjalikult teatavaks teha oma seisukohad, anda teavet ja esitada tõendusmaterjali. Kõigile huvitatud pooltele võimaldati asja arutamist, kui nad seda taotlesid ja selleks põhjused esitasid.

3.   Uurimise tulemus

| (5) | Nagu on sätestatud nõukogu määruses EÜ) nr 990/2004 jõuti uurimisel järeldusele, et olemasolevate meetmete kohandamine on kooskõlas ühenduse huvidega, tingimusel et selline kohandamine ei kahjusta oluliselt kaubanduse kaitset. |
| --- | --- |

(5)

Nagu on sätestatud nõukogu määruses EÜ) nr 990/2004 jõuti uurimisel järeldusele, et olemasolevate meetmete kohandamine on kooskõlas ühenduse huvidega, tingimusel et selline kohandamine ei kahjusta oluliselt kaubanduse kaitset.

4.   Kohustused

| (6) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 990/2004 järeldustele tegi komisjon algmääruse artikli 8 lõike 2 kohaselt ettepaneku asjaomaste äriühingute kohustuste kohta. Selle tulemusena pakkusid kohustusi (i) üks asjaomast toodet eksportiv tootja Venemaalt (Novolipetsk Iron & Steel Corporation) koos Šveitsis asuva äriühinguga (Stinol A.G.) ning (ii) teine asjaomast toodet eksportiv tootja Venemaalt – (OOO Viz Stal) koos Šveitsis asuva sidusettevõtjaga Duferco S.A. |
| --- | --- |

(6)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 990/2004 järeldustele tegi komisjon algmääruse artikli 8 lõike 2 kohaselt ettepaneku asjaomaste äriühingute kohustuste kohta. Selle tulemusena pakkusid kohustusi (i) üks asjaomast toodet eksportiv tootja Venemaalt (Novolipetsk Iron & Steel Corporation) koos Šveitsis asuva äriühinguga (Stinol A.G.) ning (ii) teine asjaomast toodet eksportiv tootja Venemaalt – (OOO Viz Stal) koos Šveitsis asuva sidusettevõtjaga Duferco S.A.

| (7) | Tuleb märkida, et algmääruse artikli 22 punkti c kohaldamisel loetakse kõnealuseid kohustusi erimeetmeteks, kuna vastavalt määruse (EÜ) nr 990/2004 järeldustele ei ole need otseselt samaväärsed dumpinguvastase tollimaksuga. |
| --- | --- |

(7)

Tuleb märkida, et algmääruse artikli 22 punkti c kohaldamisel loetakse kõnealuseid kohustusi erimeetmeteks, kuna vastavalt määruse (EÜ) nr 990/2004 järeldustele ei ole need otseselt samaväärsed dumpinguvastase tollimaksuga.

| (8) | Kooskõlas määrusega (EÜ) nr 990/2004 peavad kõik eksportivad tootjad vastavalt võetud kohustustele kinni pidama impordi ülemmääradest ning et kohustuste täitmist oleks võimalik jälgida, on asjaomased eksportivad tootjad nõustunud EL10-s asuvate üksikklientide puhul üldjoontes kinni pidama oma tavapärastest müügitavadest. Eksportivad tootjad on teadlikud ka sellest, et kui leitakse, et need müügitavad muutuvad oluliselt või kohustuste täitmise jälgimine muutub mingil moel raskeks või võimatuks, on komisjonil õigus äriühingu kohustuse heakskiitmisest loobuda, kehtestades selle asemel lõplikud dumpinguvastased tollimaksud, muutes impordi ülemmäära või võttes teisi heastavaid meetmeid. |
| --- | --- |

(8)

Kooskõlas määrusega (EÜ) nr 990/2004 peavad kõik eksportivad tootjad vastavalt võetud kohustustele kinni pidama impordi ülemmääradest ning et kohustuste täitmist oleks võimalik jälgida, on asjaomased eksportivad tootjad nõustunud EL10-s asuvate üksikklientide puhul üldjoontes kinni pidama oma tavapärastest müügitavadest. Eksportivad tootjad on teadlikud ka sellest, et kui leitakse, et need müügitavad muutuvad oluliselt või kohustuste täitmise jälgimine muutub mingil moel raskeks või võimatuks, on komisjonil õigus äriühingu kohustuse heakskiitmisest loobuda, kehtestades selle asemel lõplikud dumpinguvastased tollimaksud, muutes impordi ülemmäära või võttes teisi heastavaid meetmeid.

| (9) | Kohustuste tingimus on ka see, et kui neid on mis tahes viisil rikutud, on komisjonil õigus nende heakskiitmisest loobuda ning nende asemel kehtestatakse lõplikud dumpinguvastased tollimaksud. |
| --- | --- |

(9)

Kohustuste tingimus on ka see, et kui neid on mis tahes viisil rikutud, on komisjonil õigus nende heakskiitmisest loobuda ning nende asemel kehtestatakse lõplikud dumpinguvastased tollimaksud.

| (10) | Äriühingud esitavad komisjonile regulaarselt üksikasjalikku teavet oma ühendusse suunatud ekspordi kohta ja seega saab komisjon kohustuste täitmist tõhusalt jälgida. |
| --- | --- |

(10)

Äriühingud esitavad komisjonile regulaarselt üksikasjalikku teavet oma ühendusse suunatud ekspordi kohta ja seega saab komisjon kohustuste täitmist tõhusalt jälgida.

| (11) | Selleks, et komisjon saaks tõhusalt jälgida äriühingute kohustuste täitmist, tuleb kohustusest tuleneva vabasse ringlusse lubamise taotluse esitamisel asjaomasele tolliasutusele võimaldada tollimaksuvabastust üksnes juhul, kui esitatakse arve, mis sisaldab vähemalt nõukogu määruse (EÜ) nr 990/2004 lisas loetletud teavet. Selline teave on vajalik ka selleks, et tolliasutused saaksid piisava täpsusega kindlaks teha, kas veetav kaup on äridokumentidega vastavuses. Kui sellist arvet ei esitata või kui see ei vasta tollis esitatud kaubale, tuleb tasuda asjakohane dumpinguvastane tollimaks. |
| --- | --- |

(11)

Selleks, et komisjon saaks tõhusalt jälgida äriühingute kohustuste täitmist, tuleb kohustusest tuleneva vabasse ringlusse lubamise taotluse esitamisel asjaomasele tolliasutusele võimaldada tollimaksuvabastust üksnes juhul, kui esitatakse arve, mis sisaldab vähemalt nõukogu määruse (EÜ) nr 990/2004 lisas loetletud teavet. Selline teave on vajalik ka selleks, et tolliasutused saaksid piisava täpsusega kindlaks teha, kas veetav kaup on äridokumentidega vastavuses. Kui sellist arvet ei esitata või kui see ei vasta tollis esitatud kaubale, tuleb tasuda asjakohane dumpinguvastane tollimaks.

| (12) | Kõike eespool öeldut silmas pidades peetakse äriühingute kohustusi vastuvõetavaks. |
| --- | --- |

(12)

Kõike eespool öeldut silmas pidades peetakse äriühingute kohustusi vastuvõetavaks.

| (13) | Kohustuste heakskiitmine piirdub kuuekuulise esialgse tähtajaga, ilma et see piiraks meetmete tavapärast kehtivusaega, ning pärast seda tähtaega muutuvad kohustused kehtetuks, kui komisjon ei pea asjakohaseks erimeetmete kohaldamisaega järgmiseks kuueks kuuks pikendada. |
| --- | --- |

(13)

Kohustuste heakskiitmine piirdub kuuekuulise esialgse tähtajaga, ilma et see piiraks meetmete tavapärast kehtivusaega, ning pärast seda tähtaega muutuvad kohustused kehtetuks, kui komisjon ei pea asjakohaseks erimeetmete kohaldamisaega järgmiseks kuueks kuuks pikendada.

B.   IMPORDI REGISTREERIMINE

| (14) | Pidades silmas ebatavalisi asjaolusid ning EL10 ja EL15 vahelistest hinnaerinevustest tingitud kohustuste rikkumise ohtu ning kohustuste lühiajalisust, on piisavalt alust kehtestada asjaomase toote teatava impordi suhtes registreerimisnõue kõige rohkem üheksaks kuuks vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 5. |
| --- | --- |

(14)

Pidades silmas ebatavalisi asjaolusid ning EL10 ja EL15 vahelistest hinnaerinevustest tingitud kohustuste rikkumise ohtu ning kohustuste lühiajalisust, on piisavalt alust kehtestada asjaomase toote teatava impordi suhtes registreerimisnõue kõige rohkem üheksaks kuuks vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 5.

| (15) | Tolliasutused peavad seega võtma asjakohased meetmed, et registreerida ühendusse suunduv import Venemaalt pärit asjaomase toote puhul, mida ekspordivad vastuvõetavaid kohustusi pakkunud äriühingud, kelle jaoks taotletakse dumpinguvastastest tollimaksudest vabastamist. |
| --- | --- |

(15)

Tolliasutused peavad seega võtma asjakohased meetmed, et registreerida ühendusse suunduv import Venemaalt pärit asjaomase toote puhul, mida ekspordivad vastuvõetavaid kohustusi pakkunud äriühingud, kelle jaoks taotletakse dumpinguvastastest tollimaksudest vabastamist.

| (16) | Kohustuste rikkumise avastamise korral võib tollimaksudega tagasiulatuvalt maksustada ühenduses vabasse ringlusse lubatud kaupu alates kohustuse rikkumise kuupäevast. |
| --- | --- |

(16)

Kohustuste rikkumise avastamise korral võib tollimaksudega tagasiulatuvalt maksustada ühenduses vabasse ringlusse lubatud kaupu alates kohustuse rikkumise kuupäevast.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga kiidetakse heaks allpool nimetatud eksportivate tootjate pakutud kohustused seoses Venemaalt pärit suundorienteeritud struktuuriga külmvaltslehtterase ja üle 500 mm laiusega elektrotehnilise räniterase ribade importi käsitleva dumpinguvastase menetlusega:

| Riik | Äriühing | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Venemaa Föderatsioon | Toodab Lipetskis Venemaal asuv Novolipetsk Iron & Steel Corporation ja müüb Luganos Šveitsis asuv Stinol A.G. esimesele sõltumatule importijana tegutsevale kliendile ühenduses | A524 |
| Venemaa Föderatsioon | Toodab Jekaterinburgis Venemaal asuv OOO Viz Stal ja müüb Luganos Šveitsis asuv Duferco S.A. esimesele sõltumatule importijana tegutsevale kliendile ühenduses | A525 |

Riik

Äriühing

TARICi lisakood

Venemaa Föderatsioon

Toodab Lipetskis Venemaal asuv Novolipetsk Iron & Steel Corporation ja müüb Luganos Šveitsis asuv Stinol A.G. esimesele sõltumatule importijana tegutsevale kliendile ühenduses

A524

Venemaa Föderatsioon

Toodab Jekaterinburgis Venemaal asuv OOO Viz Stal ja müüb Luganos Šveitsis asuv Duferco S.A. esimesele sõltumatule importijana tegutsevale kliendile ühenduses

A525

Artikkel 2

Tolliasutused peavad määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 14 lõike 5 kohaselt võtma asjakohased meetmed, et registreerida ühendusse suunduv import Venemaalt pärit suundorienteeritud struktuuriga külmvaltslehtterase ja üle 500 mm laiusega elektrotehnilise räniterase ribade puhul (millest 600 mm või sellest suurema laiusega ribad kuuluvad CN-koodi 7225 11 00 alla ja üle 500 mm kuid alla 600 mm laiusega ribad CN-koodi ex 7226 11 00 alla), mida toodavad ja müüvad artiklis 1 loetletud äriühingud, kelle jaoks taotletakse nõukogu määrusega (EÜ) nr 990/2004 kehtestatud dumpinguvastastest tollimaksudest vabastamist.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ning kehtib kuus kuud.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. mai 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Pascal LAMY

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1.

1

(2)  ELT L 77, 13.3.2004, lk 12.

2

(3)  ELT L 182, 19.5.2004, lk 5.

3

(4)  EÜT L 25, 30.1.2003, lk 7.

4

(5)  ELT C 70, 20.3.2004, lk 15.

5

---

| 20.5.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 183/13 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 183/13

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1001/2004,

18. mai 2004,

millega kiidetakse heaks seoses Venemaa Föderatsioonist ja Ukrainast pärit ammooniumnitraadi importi käsitleva dumpinguvastase menetlusega pakutud kohustused ning kehtestatakse Venemaa Föderatsioonist ja Ukrainast pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes registreerimisnõue

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1), viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (2) (“algmäärus”), eriti selle artiklit 8, artikli 11 lõiget 3, artiklit 21 ja artikli 22 punkti c,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist

A.   MENETLUS

1.   Kehtivad meetmed

| (1) | Pärast aegumise läbivaatamist ja vahepealset läbivaatamist kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 658/2002 (3) Vene Föderatsioonist (“Venemaa”) pärineva ammooniumnitraadi (“asjaomane toode”) impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Määrusega (EÜ) nr 132/2001 (4) kehtestas nõukogu Ukrainast pärineva ammooniumnitraadi impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Määrusega (EÜ) nr 993/2004 (5) muutis nõukogu määrust (EÜ) nr 658/2002 ja määrust (EÜ) nr 132/2001. |
| --- | --- |

(1)

Pärast aegumise läbivaatamist ja vahepealset läbivaatamist kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 658/2002 (3) Vene Föderatsioonist (“Venemaa”) pärineva ammooniumnitraadi (“asjaomane toode”) impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Määrusega (EÜ) nr 132/2001 (4) kehtestas nõukogu Ukrainast pärineva ammooniumnitraadi impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Määrusega (EÜ) nr 993/2004 (5) muutis nõukogu määrust (EÜ) nr 658/2002 ja määrust (EÜ) nr 132/2001.

| (2) | Meetmeteks on Venemaa puhul koguseline tollimaks 47,07 eurot tonni kohta ja Ukraina puhul koguseline tollimaks 33,25 eurot tonni kohta. |
| --- | --- |

(2)

Meetmeteks on Venemaa puhul koguseline tollimaks 47,07 eurot tonni kohta ja Ukraina puhul koguseline tollimaks 33,25 eurot tonni kohta.

2.   Uurimine

| (3) | 2004. aasta 20. märtsil teatas komisjon Euroopa Liidu Teatajas
   (6) avaldatud teatises kehtivate meetmete (“meetmed”) vahepealse osalise läbivaatamise algatamisest algmääruse artikli 11 lõike 3 ja artikli 22 punkti c alusel. |
| --- | --- |

(3)

2004. aasta 20. märtsil teatas komisjon Euroopa Liidu Teatajas
   (6) avaldatud teatises kehtivate meetmete (“meetmed”) vahepealse osalise läbivaatamise algatamisest algmääruse artikli 11 lõike 3 ja artikli 22 punkti c alusel.

| (4) | Läbivaatamist alustati komisjoni algatusel, et teha kindlaks, kas 2004. aasta 1. mail toimuva Euroopa Liidu laienemise (“laienemine”) tõttu on ühenduse huve silmas pidades vaja kohandada meetmeid, mille abil vältida ootamatuid negatiivseid tagajärgi kõikidele huvitatud pooltele, sealhulgas kasutajatele, turustajatele ja tarbijatele. |
| --- | --- |

(4)

Läbivaatamist alustati komisjoni algatusel, et teha kindlaks, kas 2004. aasta 1. mail toimuva Euroopa Liidu laienemise (“laienemine”) tõttu on ühenduse huve silmas pidades vaja kohandada meetmeid, mille abil vältida ootamatuid negatiivseid tagajärgi kõikidele huvitatud pooltele, sealhulgas kasutajatele, turustajatele ja tarbijatele.

| (5) | Kõikidele huvitatud pooltele, sealhulgas ühenduse tootmisharule, ühenduses tegutsevatele tootjate või kasutajate ühendustele, asjaomaste riikide eksportijatele/tootjatele, importijatele ja nende ühendustele ning asjaomaste riikide pädevatele asutustele, samuti 1. mail 2004. aastal Euroopa Liiduga ühinenud kümne uue liikmesriigi huvitatud pooltele (“EL10”), teatati uurimise algatamisest ning algatamise teates määratud tähtaja jooksul võimaldati neil kirjalikult teatavaks teha oma seisukohad, anda teavet ja esitada tõendusmaterjali. Kõigile huvitatud pooltele võimaldati asja arutamist, kui nad seda taotlesid ja selleks põhjused esitasid. |
| --- | --- |

(5)

Kõikidele huvitatud pooltele, sealhulgas ühenduse tootmisharule, ühenduses tegutsevatele tootjate või kasutajate ühendustele, asjaomaste riikide eksportijatele/tootjatele, importijatele ja nende ühendustele ning asjaomaste riikide pädevatele asutustele, samuti 1. mail 2004. aastal Euroopa Liiduga ühinenud kümne uue liikmesriigi huvitatud pooltele (“EL10”), teatati uurimise algatamisest ning algatamise teates määratud tähtaja jooksul võimaldati neil kirjalikult teatavaks teha oma seisukohad, anda teavet ja esitada tõendusmaterjali. Kõigile huvitatud pooltele võimaldati asja arutamist, kui nad seda taotlesid ja selleks põhjused esitasid.

3.   Uurimise tulemus

| (6) | Nagu on sätestatud nõukogu määruses (EÜ) nr 993/2004 jõuti uurimisel järeldusele, et olemasolevate meetmete kohandamine on kooskõlas ühenduse huvidega, tingimusel et selline kohandamine ei kahjusta oluliselt kaubanduse kaitset. |
| --- | --- |

(6)

Nagu on sätestatud nõukogu määruses (EÜ) nr 993/2004 jõuti uurimisel järeldusele, et olemasolevate meetmete kohandamine on kooskõlas ühenduse huvidega, tingimusel et selline kohandamine ei kahjusta oluliselt kaubanduse kaitset.

4.   Kohustused

| (7) | Vastavalt määruse (EÜ) 993/2004 järeldustele tegi komisjon algmääruse artikli 8 lõike 2 kohaselt ettepaneku asjaomaste äriühingute kohustuste kohta. Selle tulemusena pakkusid kohustusi: i) üks asjaomast toodet eksportiv tootja Ukrainast (OJSC “Azot”), ii) eksportiv tootja Venemaalt (CJSC MCC Eurochem Venemaal JSC Nak Azoti tootmisrajatistes toodetud toodete osas) koos oma sidusettevõtjaga (Cumberland Sound Ltd, Briti Neitsisaared), iii) eraldi kaks ekspordiga tegelevat sidustootjat Venemaalt (OAO Kirovo – Chepetsky Chimkombinat ja JSC “Azot”) ja iv) kaks ekspordiga tegelevat sidustootjat – Venemaal asuv Joint Stock Company “Acron” ja Venemaal asuv Joint Stock Company “Dorogobuzh”. |
| --- | --- |

(7)

Vastavalt määruse (EÜ) 993/2004 järeldustele tegi komisjon algmääruse artikli 8 lõike 2 kohaselt ettepaneku asjaomaste äriühingute kohustuste kohta. Selle tulemusena pakkusid kohustusi: i) üks asjaomast toodet eksportiv tootja Ukrainast (OJSC “Azot”), ii) eksportiv tootja Venemaalt (CJSC MCC Eurochem Venemaal JSC Nak Azoti tootmisrajatistes toodetud toodete osas) koos oma sidusettevõtjaga (Cumberland Sound Ltd, Briti Neitsisaared), iii) eraldi kaks ekspordiga tegelevat sidustootjat Venemaalt (OAO Kirovo – Chepetsky Chimkombinat ja JSC “Azot”) ja iv) kaks ekspordiga tegelevat sidustootjat – Venemaal asuv Joint Stock Company “Acron” ja Venemaal asuv Joint Stock Company “Dorogobuzh”.

| (8) | OAO Kirovo – Chepetsky Chimkombinati esitatud informatsiooni ja Internetis leiduva avaliku teabe põhjal teab komisjon, et JSC “Azot” ja OAO Kirovo – Chepetsky Chimkombinat on omavahel seotud Agrochemical Corporation “Azot’i” kaudu, kes omab oluliselt rohkem kui 5 % kummagi äriühingu kapitalist. Seega kooskõlas algmääruse artikliga 2 ja 2. juuli 1993. aasta komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (7) artiklis 143 sätestatud seotud osapoolte määratlusega peab komisjon äriühingut JSC “Azot” ja äriühingut OAO Kirovo – Chepetsky Chimkombinat seotud osapoolteks. Tuleb märkida, et neist kahest Venemaal asuvast eksportivast tootjast ühe, nimelt OAO Kirovo – Chepetsky Chimkombinati 2004. aasta esimestel kuudel täheldatud ebatavaliselt kasvanud EL10 ekspordimaht oli suurem JSC “Azoti” ja OAO Kirovo – Chepetsky Chimkombinati tavapärasest EL10 ekspordimahust kokku. Seega lükatakse tagasi nimetatud kahe eksportiva tootja poolt pakutud kohustused, kuna nimetatud kahe eksportiva tootja kohustuse ülemmäär kokku arvestatuna on negatiivne, kui lahutada 2001. ja 2002. aasta tavapärasest EL10 ekspordimahust 2004. aasta esimestel kuudel täheldatud ebatavaliselt kasvanud EL10 ekspordimaht. |
| --- | --- |

(8)

OAO Kirovo – Chepetsky Chimkombinati esitatud informatsiooni ja Internetis leiduva avaliku teabe põhjal teab komisjon, et JSC “Azot” ja OAO Kirovo – Chepetsky Chimkombinat on omavahel seotud Agrochemical Corporation “Azot’i” kaudu, kes omab oluliselt rohkem kui 5 % kummagi äriühingu kapitalist. Seega kooskõlas algmääruse artikliga 2 ja 2. juuli 1993. aasta komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (7) artiklis 143 sätestatud seotud osapoolte määratlusega peab komisjon äriühingut JSC “Azot” ja äriühingut OAO Kirovo – Chepetsky Chimkombinat seotud osapoolteks. Tuleb märkida, et neist kahest Venemaal asuvast eksportivast tootjast ühe, nimelt OAO Kirovo – Chepetsky Chimkombinati 2004. aasta esimestel kuudel täheldatud ebatavaliselt kasvanud EL10 ekspordimaht oli suurem JSC “Azoti” ja OAO Kirovo – Chepetsky Chimkombinati tavapärasest EL10 ekspordimahust kokku. Seega lükatakse tagasi nimetatud kahe eksportiva tootja poolt pakutud kohustused, kuna nimetatud kahe eksportiva tootja kohustuse ülemmäär kokku arvestatuna on negatiivne, kui lahutada 2001. ja 2002. aasta tavapärasest EL10 ekspordimahust 2004. aasta esimestel kuudel täheldatud ebatavaliselt kasvanud EL10 ekspordimaht.

| (9) | Tuleb märkida, et algmääruse artikli 22 punkti c kohaldamisel loetakse mistahes käesoleva määrusega heaks kiidetud kohustusi erimeetmeteks, kuna vastavalt määruse (EÜ) 993/2004 järeldustele ei ole need otseselt samaväärsed dumpinguvastase tollimaksuga |
| --- | --- |

(9)

Tuleb märkida, et algmääruse artikli 22 punkti c kohaldamisel loetakse mistahes käesoleva määrusega heaks kiidetud kohustusi erimeetmeteks, kuna vastavalt määruse (EÜ) 993/2004 järeldustele ei ole need otseselt samaväärsed dumpinguvastase tollimaksuga

| (10) | Kooskõlas määrusega (EÜ) 993/2004 peavad kõik eksportivad tootjad vastavalt võetud kohustustele kinni pidama minimaalsetest impordihindadest impordi ülemmäärade piires ning et kohustuste täitmist oleks võimalik jälgida, on asjaomased eksportivad tootjad nõustunud EL10s asuvate üksikklientide puhul üldjoontes kinni pidama oma tavapärastest müügitavadest. Eksportivad tootjad on teadlikud ka sellest, et kui leitakse, et need müügitavad muutuvad oluliselt või kohustuste täitmise jälgimine muutub mingil moel raskeks või võimatuks, on komisjonil õigus äriühingu kohustuse heakskiitmisest loobuda, kehtestades selle asemel lõplikud dumpinguvastased tollimaksud, muutes impordi ülemmäära või võtta teisi heastavaid meetmeid. |
| --- | --- |

(10)

Kooskõlas määrusega (EÜ) 993/2004 peavad kõik eksportivad tootjad vastavalt võetud kohustustele kinni pidama minimaalsetest impordihindadest impordi ülemmäärade piires ning et kohustuste täitmist oleks võimalik jälgida, on asjaomased eksportivad tootjad nõustunud EL10s asuvate üksikklientide puhul üldjoontes kinni pidama oma tavapärastest müügitavadest. Eksportivad tootjad on teadlikud ka sellest, et kui leitakse, et need müügitavad muutuvad oluliselt või kohustuste täitmise jälgimine muutub mingil moel raskeks või võimatuks, on komisjonil õigus äriühingu kohustuse heakskiitmisest loobuda, kehtestades selle asemel lõplikud dumpinguvastased tollimaksud, muutes impordi ülemmäära või võtta teisi heastavaid meetmeid.

| (11) | Kohustuste tingimus on ka see, et kui neid on mistahes viisil rikutud, on komisjonil õigus nende heakskiitmisest loobuda ning nende asemel kehtestatakse lõplikud dumpinguvastased tollimaksud. |
| --- | --- |

(11)

Kohustuste tingimus on ka see, et kui neid on mistahes viisil rikutud, on komisjonil õigus nende heakskiitmisest loobuda ning nende asemel kehtestatakse lõplikud dumpinguvastased tollimaksud.

| (12) | Äriühingud esitavad komisjonile regulaarselt üksikasjalikku teavet ühendusse suunatud ekspordi kohta ja seega saab komisjon kohustuste täitmist tõhusalt jälgida. |
| --- | --- |

(12)

Äriühingud esitavad komisjonile regulaarselt üksikasjalikku teavet ühendusse suunatud ekspordi kohta ja seega saab komisjon kohustuste täitmist tõhusalt jälgida.

| (13) | Selleks, et komisjon saaks tõhusalt jälgida äriühingute kohustuste täitmist, tuleb kohustusest tuleneva vabasse ringlusse lubamise taotluse esitamisel asjaomasele tolliasutusele võimaldada tollimaksuvabastust üksnes juhul, kui esitatakse arve, mis sisaldab vähemalt nõukogu määruse (EÜ) 993/2004 lisas loetletud teavet. Selline teave on vajalik ka selleks, et tolliasutused saaksid piisava täpsusega kindlaks teha, kas veetav kaup on äridokumentidega vastavuses. Kui sellist arvet ei esitata või kui see ei vasta tollis esitatud kaubale, tuleb tasuda asjakohane dumpinguvastane tollimaks. |
| --- | --- |

(13)

Selleks, et komisjon saaks tõhusalt jälgida äriühingute kohustuste täitmist, tuleb kohustusest tuleneva vabasse ringlusse lubamise taotluse esitamisel asjaomasele tolliasutusele võimaldada tollimaksuvabastust üksnes juhul, kui esitatakse arve, mis sisaldab vähemalt nõukogu määruse (EÜ) 993/2004 lisas loetletud teavet. Selline teave on vajalik ka selleks, et tolliasutused saaksid piisava täpsusega kindlaks teha, kas veetav kaup on äridokumentidega vastavuses. Kui sellist arvet ei esitata või kui see ei vasta tollis esitatud kaubale, tuleb tasuda asjakohane dumpinguvastane tollimaks.

| (14) | Kõike eespool öeldut silmas pidades peetakse vastuvõetavaks kohustusi, mille pakkusid OJSC “Azot”, CJSC MCC Eurochem Venemaal asuvates JSC Nak Azoti tootmisrajatistes toodetud toodete osas ning ühiselt Joint Stock Company “Acron” ja Joint Stock Company “Dorogobuzh”. |
| --- | --- |

(14)

Kõike eespool öeldut silmas pidades peetakse vastuvõetavaks kohustusi, mille pakkusid OJSC “Azot”, CJSC MCC Eurochem Venemaal asuvates JSC Nak Azoti tootmisrajatistes toodetud toodete osas ning ühiselt Joint Stock Company “Acron” ja Joint Stock Company “Dorogobuzh”.

| (15) | Kohustuste heakskiitmine piirdub kuuekuulise esialgse tähtajaga, ilma et see piiraks meetmete tavapärast kehtivusaega. Kuus kuud pärast kohustuste heakskiitmist oleneb nende edasine heakskiitmine siiski hinnangust, mille annab komisjon, olles kontrollinud, kas EL10s asuvate lõppkasutajate jaoks erandlikud ja negatiivsed tingimused, millest kohustuste heakskiitmine tulenes, on veel olemas. Pidades silmas kohustuste lühiajalisust ja ebatavalisi asjaolusid, mille puhul need heaks kiidetakse, võivad komisjoni teenistused pärast nõuandekomiteega konsulteerimist kohustuste mõningaid tingimusi muuta, kui piisava aja möödudes on kindlaks tehtud, et kohustustega ei saavutata kavandatud tulemusi, mis võimaldaksid jätkata tavapäraseid ekspordivoogusid EL10-sse. Kohustuste muudetud tingimused peavad siiski oluliselt kaasa aitama kahju kõrvaldamisele. |
| --- | --- |

(15)

Kohustuste heakskiitmine piirdub kuuekuulise esialgse tähtajaga, ilma et see piiraks meetmete tavapärast kehtivusaega. Kuus kuud pärast kohustuste heakskiitmist oleneb nende edasine heakskiitmine siiski hinnangust, mille annab komisjon, olles kontrollinud, kas EL10s asuvate lõppkasutajate jaoks erandlikud ja negatiivsed tingimused, millest kohustuste heakskiitmine tulenes, on veel olemas. Pidades silmas kohustuste lühiajalisust ja ebatavalisi asjaolusid, mille puhul need heaks kiidetakse, võivad komisjoni teenistused pärast nõuandekomiteega konsulteerimist kohustuste mõningaid tingimusi muuta, kui piisava aja möödudes on kindlaks tehtud, et kohustustega ei saavutata kavandatud tulemusi, mis võimaldaksid jätkata tavapäraseid ekspordivoogusid EL10-sse. Kohustuste muudetud tingimused peavad siiski oluliselt kaasa aitama kahju kõrvaldamisele.

B.   IMPORDI REGISTREERIMINE

| (16) | Pidades silmas ebatavalisi asjaolusid ning EL10 ja EL15 vahelistest hinnaerinevustest tingitud kohustuste rikkumise ohtu ning kohustuste lühiajalisust, on piisavalt alust kehtestada asjaomase toote teatava impordi suhtes registreerimisnõue kõige rohkem üheksaks kuuks vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 5. |
| --- | --- |

(16)

Pidades silmas ebatavalisi asjaolusid ning EL10 ja EL15 vahelistest hinnaerinevustest tingitud kohustuste rikkumise ohtu ning kohustuste lühiajalisust, on piisavalt alust kehtestada asjaomase toote teatava impordi suhtes registreerimisnõue kõige rohkem üheksaks kuuks vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 5.

| (17) | Tolliasutused peavad seega võtma asjakohased meetmed, et registreerida ühendusse suunduv import Venemaalt ja Ukrainast pärit asjaomase toote puhul, mida ekspordivad vastuvõetavaid kohustusi pakkunud äriühingud, kelle jaoks taotletakse dumpinguvastastest tollimaksudest vabastamist. |
| --- | --- |

(17)

Tolliasutused peavad seega võtma asjakohased meetmed, et registreerida ühendusse suunduv import Venemaalt ja Ukrainast pärit asjaomase toote puhul, mida ekspordivad vastuvõetavaid kohustusi pakkunud äriühingud, kelle jaoks taotletakse dumpinguvastastest tollimaksudest vabastamist.

| (18) | Kohustuste rikkumise avastamise korral võib tollimaksudega tagasiulatuvalt maksustada ühenduses vabasse ringlusse lubatud kaupu alates kohustuse rikkumise kuupäevast. |
| --- | --- |

(18)

Kohustuste rikkumise avastamise korral võib tollimaksudega tagasiulatuvalt maksustada ühenduses vabasse ringlusse lubatud kaupu alates kohustuse rikkumise kuupäevast.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga kiidetakse heaks allpool nimetatud eksportivate tootjate pakutud kohustused seoses Ukrainast ja Venemaa Föderatsioonist pärit ammooniumnitraadi importi käsitleva dumpinguvastase menetlusega.

| Riik | Äriühing | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Ukraina | Toodab ja ekspordib Tšerkassõs Ukrainas asuv OJSC “Azot” esimesele sõltumatule importijana tegutsevale kliendile ühenduses | A521 |
| Venemaa Föderatsioon | Toodab Moskvas Venemaal asuv CJSC MCC Eurochem oma Novomoskovskis Venemaal asuvates JSC Nak Azoti tootmisrajatistes ja müüb Tortolas Briti Neitsisaartel asuv Cumberland Sound Ltd esimesele sõltumatule importijana tegutsevale kliendile ühenduses | A522 |
| Venemaa Föderatsioon | Toodab ja ekspordib Veliki Novgorodis Venemaal asuv Joint Stock Company “Acron” või Verkhnedneprovskis Smolenski oblastis Venemaal asuv Joint Stock Company “Dorogobuzh” esimesele sõltumatule importijana tegutsevale kliendile ühenduses | A532 |

Riik

Äriühing

TARICi lisakood

Ukraina

Toodab ja ekspordib Tšerkassõs Ukrainas asuv OJSC “Azot” esimesele sõltumatule importijana tegutsevale kliendile ühenduses

A521

Venemaa Föderatsioon

Toodab Moskvas Venemaal asuv CJSC MCC Eurochem oma Novomoskovskis Venemaal asuvates JSC Nak Azoti tootmisrajatistes ja müüb Tortolas Briti Neitsisaartel asuv Cumberland Sound Ltd esimesele sõltumatule importijana tegutsevale kliendile ühenduses

A522

Venemaa Föderatsioon

Toodab ja ekspordib Veliki Novgorodis Venemaal asuv Joint Stock Company “Acron” või Verkhnedneprovskis Smolenski oblastis Venemaal asuv Joint Stock Company “Dorogobuzh” esimesele sõltumatule importijana tegutsevale kliendile ühenduses

A532

Artikkel 2

Tolliasutused peavad määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 14 lõike 5 kohaselt võtma asjakohased meetmed, et registreerida ühendusse suunduv import Ukrainast ja Venemaa Föderatsioonist pärit ammooniumnitraadi puhul, mis kuulub CN-koodide 3102 30 90 ja 3102 40 90 alla ning mida toodavad ja müüvad või toodavad ja ekspordivad artiklis 1 loetletud äriühingud, kelle jaoks taotletakse nõukogu määrusega (EÜ) nr 993/2004 kehtestatud dumpinguvastastest tollimaksudest vabastamist.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ning kehtib kuus kuud.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. mai 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Pascal LAMY

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1.

1

(2)  ELT L 77, 13.3.2004, lk 12.

2

(3)  EÜT L 102, 18.4.2002, lk 1.

3

(4)  EÜT L 23, 25.1.2001, lk 1.

4

(5)  EÜT L 182, 18.5.2004, lk 28.

5

(6)  ELT C 70, 20.3.2004, lk 15.

6

(7)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1.

7

---

| 20.5.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 183/16 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 183/16

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1002/2004,

18. mai 2004,

millega kiidetakse heaks seoses Valgevene Vabariigist, Venemaa Föderatsioonist või Ukrainast pärit kaaliumkloriidi importi käsitleva dumpinguvastase menetlusega pakutud kohustused ning kehtestatakse Valgevene Vabariigist ja Venemaa Föderatsioonist pärit kaaliumkloriidi impordi suhtes registreerimisnõue

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, (“algmäärus”) (1), viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (2), eriti selle artiklit 8, artikli 11 lõiget 3, artiklit 21 ja artikli 22 punkti c,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Kehtivad meetmed

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 969/2000 (3), muutis ja pikendas nõukogu meetmeid, mis on kehtestatud määruses (EÜ) nr 3068/92 (4), mis käsitleb Valgevene Vabariigist (Valgevene), Venemaa Föderatsioonist (Venemaa) ja Ukrainast pärit kaaliumkloriidi (“asjaomane toode”) importi ühendusse (muudetud määrusega (EÜ) nr 643/94 (5) ja määrusega (EÜ) 449/98 (6). Määrusega (EÜ) nr 992/2004 (7), muutis nõukogu määrust (EÜ) nr 969/2000. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 969/2000 (3), muutis ja pikendas nõukogu meetmeid, mis on kehtestatud määruses (EÜ) nr 3068/92 (4), mis käsitleb Valgevene Vabariigist (Valgevene), Venemaa Föderatsioonist (Venemaa) ja Ukrainast pärit kaaliumkloriidi (“asjaomane toode”) importi ühendusse (muudetud määrusega (EÜ) nr 643/94 (5) ja määrusega (EÜ) 449/98 (6). Määrusega (EÜ) nr 992/2004 (7), muutis nõukogu määrust (EÜ) nr 969/2000.

| (2) | Meetmete puhul on tegemist kindlaksmääratud suurusega tollimaksudega, mis on kehtestatud toote kategooria ja klassi kaupa, ulatudes Valgevene puhul 19,51 eurost tonni kohta kuni 48,19 euroni tonni kohta, Venemaa puhul 19,61 eurost tonni kohta kuni 40,63 euroni tonni kohta ja Ukraina puhul 19,61 eurost tonni kohta kuni 48,19 euroni tonni kohta. |
| --- | --- |

(2)

Meetmete puhul on tegemist kindlaksmääratud suurusega tollimaksudega, mis on kehtestatud toote kategooria ja klassi kaupa, ulatudes Valgevene puhul 19,51 eurost tonni kohta kuni 48,19 euroni tonni kohta, Venemaa puhul 19,61 eurost tonni kohta kuni 40,63 euroni tonni kohta ja Ukraina puhul 19,61 eurost tonni kohta kuni 48,19 euroni tonni kohta.

2.   Uurimine

| (3) | 2004. aasta 20. märtsil teatas komisjon Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teatises (8) kehtivate meetmete (“meetmed”) vahepealse osalise läbivaatamise algatamisest algmääruse artikli 11 lõike 3 ja artikli 22 punkti c alusel. |
| --- | --- |

(3)

2004. aasta 20. märtsil teatas komisjon Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teatises (8) kehtivate meetmete (“meetmed”) vahepealse osalise läbivaatamise algatamisest algmääruse artikli 11 lõike 3 ja artikli 22 punkti c alusel.

| (4) | Läbivaatamist alustati komisjoni algatusel, et teha kindlaks, kas 2004. aasta 1. mail toimuva Euroopa Liidu laienemise (“laienemine”) tõttu on ühenduse huve silmas pidades vaja kohandada meetmeid, mille abil vältida ootamatuid negatiivseid tagajärgi kõikidele huvitatud pooltele, sealhulgas kasutajatele, turustajatele ja tarbijatele. |
| --- | --- |

(4)

Läbivaatamist alustati komisjoni algatusel, et teha kindlaks, kas 2004. aasta 1. mail toimuva Euroopa Liidu laienemise (“laienemine”) tõttu on ühenduse huve silmas pidades vaja kohandada meetmeid, mille abil vältida ootamatuid negatiivseid tagajärgi kõikidele huvitatud pooltele, sealhulgas kasutajatele, turustajatele ja tarbijatele.

| (5) | Kõikidele huvitatud pooltele, sealhulgas ühenduse tootmisharule, ühenduses tegutsevatele tootjate või kasutajate ühendustele, asjaomaste riikide eksportijatele/tootjatele, importijatele ja nende ühendustele ning asjaomaste riikide pädevatele asutustele, samuti 1. mail 2004 aastal Euroopa liiduga ühinenud kümne uue liikmesriigi huvitatud pooltele (“EL10”), teatati uurimise algatamisest ning algatamise teates määratud tähtaja jooksul võimaldati neil kirjalikult teatavaks teha oma seisukohad, anda teavet ja esitada tõendusmaterjali. Kõigile huvitatud pooltele võimaldati asja arutamist, kui nad seda taotlesid ja selleks põhjused esitasid. |
| --- | --- |

(5)

Kõikidele huvitatud pooltele, sealhulgas ühenduse tootmisharule, ühenduses tegutsevatele tootjate või kasutajate ühendustele, asjaomaste riikide eksportijatele/tootjatele, importijatele ja nende ühendustele ning asjaomaste riikide pädevatele asutustele, samuti 1. mail 2004 aastal Euroopa liiduga ühinenud kümne uue liikmesriigi huvitatud pooltele (“EL10”), teatati uurimise algatamisest ning algatamise teates määratud tähtaja jooksul võimaldati neil kirjalikult teatavaks teha oma seisukohad, anda teavet ja esitada tõendusmaterjali. Kõigile huvitatud pooltele võimaldati asja arutamist, kui nad seda taotlesid ja selleks põhjused esitasid.

3.   Uurimise tulemus

| (6) | Nagu on sätestatud nõukogu määruses (EÜ) nr 992/2004, jõuti uurimisel järeldusele, et olemasolevate meetmete kohandamine on kooskõlas ühenduse huvidega, tingimusel et selline kohandamine ei kahjusta oluliselt kaubanduse kaitset. |
| --- | --- |

(6)

Nagu on sätestatud nõukogu määruses (EÜ) nr 992/2004, jõuti uurimisel järeldusele, et olemasolevate meetmete kohandamine on kooskõlas ühenduse huvidega, tingimusel et selline kohandamine ei kahjusta oluliselt kaubanduse kaitset.

4.   Kohustused

| (7) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 992/2004 järeldustele tegi komisjon algmääruse artikli 8 lõike 2 kohaselt ettepaneku asjaomaste äriühingute kohustuste kohta. Selle tulemusena pakkusid kohustusi (i) üks asjaomast toodet eksportiv tootja Valgevenest (Republican Unitary Enterprise “Production Amalgamation Belaruskali”) koos sidusettevõtjatega Venemaalt (JSC International Potash Company), Austriast (Belurs Handelsgesellschaft m.b.H) ja Leedust (UAB Baltkalis), (ii) eksportiv tootja Venemaalt (JSC Silvinit) koos sidusettevõtjatega Venemaalt (JSC International Potash Company) ja Austriast (Belurs Handelsgesellschaft m.b.H) ning (iii) teine eksportiv tootja Venemaalt (JSC Uralkali) koos äriühinguga Küproselt (Fertexim Ltd). |
| --- | --- |

(7)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 992/2004 järeldustele tegi komisjon algmääruse artikli 8 lõike 2 kohaselt ettepaneku asjaomaste äriühingute kohustuste kohta. Selle tulemusena pakkusid kohustusi (i) üks asjaomast toodet eksportiv tootja Valgevenest (Republican Unitary Enterprise “Production Amalgamation Belaruskali”) koos sidusettevõtjatega Venemaalt (JSC International Potash Company), Austriast (Belurs Handelsgesellschaft m.b.H) ja Leedust (UAB Baltkalis), (ii) eksportiv tootja Venemaalt (JSC Silvinit) koos sidusettevõtjatega Venemaalt (JSC International Potash Company) ja Austriast (Belurs Handelsgesellschaft m.b.H) ning (iii) teine eksportiv tootja Venemaalt (JSC Uralkali) koos äriühinguga Küproselt (Fertexim Ltd).

| (8) | Tuleb märkida, et algmääruse artikli 22 punkti c kohaldamisel loetakse kõnealuseid kohustusi erimeetmeteks, kuna vastavalt määruse (EÜ) nr 992/2004 järeldustele ei ole need otseselt samaväärsed dumpinguvastase tollimaksuga. |
| --- | --- |

(8)

Tuleb märkida, et algmääruse artikli 22 punkti c kohaldamisel loetakse kõnealuseid kohustusi erimeetmeteks, kuna vastavalt määruse (EÜ) nr 992/2004 järeldustele ei ole need otseselt samaväärsed dumpinguvastase tollimaksuga.

| (9) | Kooskõlas määrusega (EÜ) nr 992/2004 peavad kõik eksportivad tootjad vastavalt võetud kohustustele kinni pidama minimaalsetest impordihindadest impordi ülemmäärade piires ning et kohustuste täitmist oleks võimalik jälgida, on asjaomased eksportivad tootjad nõustunud EL10-s asuvate üksikklientide puhul üldjoontes kinni pidama oma tavapärastest müügitavadest. Eksportivad tootjad on teadlikud ka sellest, et kui leitakse, et need müügitavad muutuvad oluliselt või kohustuste täitmise jälgimine muutub mingil moel raskeks või võimatuks, on komisjonil õigus äriühingu kohustuse heakskiitmisest loobuda, kehtestades selle asemel lõplikud dumpinguvastased tollimaksud, muutes impordi ülemmäära või võttes teisi heastavaid meetmeid. |
| --- | --- |

(9)

Kooskõlas määrusega (EÜ) nr 992/2004 peavad kõik eksportivad tootjad vastavalt võetud kohustustele kinni pidama minimaalsetest impordihindadest impordi ülemmäärade piires ning et kohustuste täitmist oleks võimalik jälgida, on asjaomased eksportivad tootjad nõustunud EL10-s asuvate üksikklientide puhul üldjoontes kinni pidama oma tavapärastest müügitavadest. Eksportivad tootjad on teadlikud ka sellest, et kui leitakse, et need müügitavad muutuvad oluliselt või kohustuste täitmise jälgimine muutub mingil moel raskeks või võimatuks, on komisjonil õigus äriühingu kohustuse heakskiitmisest loobuda, kehtestades selle asemel lõplikud dumpinguvastased tollimaksud, muutes impordi ülemmäära või võttes teisi heastavaid meetmeid.

| (10) | Kohustuste tingimus on ka see, et kui neid on mis tahes viisil rikutud, on komisjonil õigus nende heakskiitmisest loobuda ning nende asemel kehtestatakse lõplikud dumpinguvastased tollimaksud. |
| --- | --- |

(10)

Kohustuste tingimus on ka see, et kui neid on mis tahes viisil rikutud, on komisjonil õigus nende heakskiitmisest loobuda ning nende asemel kehtestatakse lõplikud dumpinguvastased tollimaksud.

| (11) | Äriühingud esitavad komisjonile regulaarselt üksikasjalikku teavet ühendusse suunatud ekspordi kohta ja seega saab komisjon kohustuste täitmist tõhusalt jälgida. |
| --- | --- |

(11)

Äriühingud esitavad komisjonile regulaarselt üksikasjalikku teavet ühendusse suunatud ekspordi kohta ja seega saab komisjon kohustuste täitmist tõhusalt jälgida.

| (12) | Selleks, et komisjon saaks tõhusalt jälgida äriühingute kohustuste täitmist, tuleb kohustusest tuleneva vabasse ringlusse lubamise taotluse esitamisel asjaomasele tolliasutusele võimaldada tollimaksuvabastust üksnes juhul, kui esitatakse arve, mis sisaldab vähemalt nõukogu määruse (EÜ) nr 992/2004 lisas loetletud teavet. Selline teave on vajalik ka selleks, et tolliasutused saaksid piisava täpsusega kindlaks teha, kas veetav kaup on äridokumentidega vastavuses. Kui sellist arvet ei esitata või kui see ei vasta tollis esitatud kaubale, tuleb tasuda asjakohane dumpinguvastane tollimaks. |
| --- | --- |

(12)

Selleks, et komisjon saaks tõhusalt jälgida äriühingute kohustuste täitmist, tuleb kohustusest tuleneva vabasse ringlusse lubamise taotluse esitamisel asjaomasele tolliasutusele võimaldada tollimaksuvabastust üksnes juhul, kui esitatakse arve, mis sisaldab vähemalt nõukogu määruse (EÜ) nr 992/2004 lisas loetletud teavet. Selline teave on vajalik ka selleks, et tolliasutused saaksid piisava täpsusega kindlaks teha, kas veetav kaup on äridokumentidega vastavuses. Kui sellist arvet ei esitata või kui see ei vasta tollis esitatud kaubale, tuleb tasuda asjakohane dumpinguvastane tollimaks.

| (13) | Kõike eespool öeldut silmas pidades peetakse äriühingute kohustusi vastuvõetavaks. |
| --- | --- |

(13)

Kõike eespool öeldut silmas pidades peetakse äriühingute kohustusi vastuvõetavaks.

| (14) | Kohustuste heakskiitmine piirdub kuuekuulise esialgse tähtajaga, ilma et see piiraks meetmete tavapärast kehtivusaega. Kuus kuud pärast kohustuste heakskiitmist oleneb nende edasine heakskiitmine siiski hinnangust, mille annab komisjon, olles kontrollinud, kas EL10-s asuvate lõppkasutajate jaoks erandlikud ja negatiivsed tingimused, millest kohustuste heakskiitmine tulenes, on veel olemas. |
| --- | --- |

(14)

Kohustuste heakskiitmine piirdub kuuekuulise esialgse tähtajaga, ilma et see piiraks meetmete tavapärast kehtivusaega. Kuus kuud pärast kohustuste heakskiitmist oleneb nende edasine heakskiitmine siiski hinnangust, mille annab komisjon, olles kontrollinud, kas EL10-s asuvate lõppkasutajate jaoks erandlikud ja negatiivsed tingimused, millest kohustuste heakskiitmine tulenes, on veel olemas.

B.   IMPORDI REGISTREERIMINE

| (15) | Pidades silmas ebatavalisi asjaolusid ning EL10 ja EL15 vahelistest hinnaerinevustest tingitud kohustuste rikkumise ohtu ning kohustuste lühiajalisust, on piisavalt alust kehtestada asjaomase toote teatava impordi suhtes registreerimisnõue kõige rohkem üheksaks kuuks vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 5. |
| --- | --- |

(15)

Pidades silmas ebatavalisi asjaolusid ning EL10 ja EL15 vahelistest hinnaerinevustest tingitud kohustuste rikkumise ohtu ning kohustuste lühiajalisust, on piisavalt alust kehtestada asjaomase toote teatava impordi suhtes registreerimisnõue kõige rohkem üheksaks kuuks vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 5.

| (16) | Tolliasutused peavad seega võtma asjakohased meetmed, et registreerida ühendusse suunduv import Valgevenest ja Venemaalt pärit asjaomase toote puhul, mida ekspordivaid vastuvõetavaid kohustusi pakkunud äriühingud, kelle jaoks taotletakse dumpinguvastastest tollimaksudest vabastamist. |
| --- | --- |

(16)

Tolliasutused peavad seega võtma asjakohased meetmed, et registreerida ühendusse suunduv import Valgevenest ja Venemaalt pärit asjaomase toote puhul, mida ekspordivaid vastuvõetavaid kohustusi pakkunud äriühingud, kelle jaoks taotletakse dumpinguvastastest tollimaksudest vabastamist.

| (17) | Kohustuste rikkumise avastamise korral võib tollimaksudega tagasiulatuvalt maksustada ühenduses vabasse ringlusse lubatud kaupu alates kohustuse rikkumise kuupäevast. |
| --- | --- |

(17)

Kohustuste rikkumise avastamise korral võib tollimaksudega tagasiulatuvalt maksustada ühenduses vabasse ringlusse lubatud kaupu alates kohustuse rikkumise kuupäevast.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga kiidetakse heaks allpool nimetatud eksportivate tootjate pakutud kohustused seoses Valgevene Vabariigist ja Venemaa Föderatsioonist pärit kaaliumkloriidi importi käsitleva dumpinguvastase menetlusega.

| Riik | Äriühing | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Valgevene Vabariik | Toodab Soligorskis Valgevenes asuv Republican Unitary Enterprise “Production Amalgamation Belaruskali” ja müüb Moskvas Venemaal asuv JSC International Potash Company või Viinis Austrias asuv Belurs Handelsgesellschaft m.b.H või Vilniuses Leedus asuv UAB Baltkalis esimesele sõltumatule importijana tegutsevale kliendile ühenduses | A518 |
| Venemaa Föderatsioon | Toodab Solikamskis Venemaal asuv JSC Silvinit ja müüb Moskvas Venemaal asuv JSC International Potash Company või Viinis Austrias asuv Belurs Handelsgesellschaft m.b.H esimesele sõltumatule importijana tegutsevale kliendile ühenduses | A519 |
| Venemaa Föderatsioon | Toodab Bereznikis Venemaal asuv JSC Uralkali ja müüb Limassolis Küprosel asuv Fertexim Ltd esimesele importijana tegutsevale kliendile ühenduses | A520 |

Riik

Äriühing

TARICi lisakood

Valgevene Vabariik

Toodab Soligorskis Valgevenes asuv Republican Unitary Enterprise “Production Amalgamation Belaruskali” ja müüb Moskvas Venemaal asuv JSC International Potash Company või Viinis Austrias asuv Belurs Handelsgesellschaft m.b.H või Vilniuses Leedus asuv UAB Baltkalis esimesele sõltumatule importijana tegutsevale kliendile ühenduses

A518

Venemaa Föderatsioon

Toodab Solikamskis Venemaal asuv JSC Silvinit ja müüb Moskvas Venemaal asuv JSC International Potash Company või Viinis Austrias asuv Belurs Handelsgesellschaft m.b.H esimesele sõltumatule importijana tegutsevale kliendile ühenduses

A519

Venemaa Föderatsioon

Toodab Bereznikis Venemaal asuv JSC Uralkali ja müüb Limassolis Küprosel asuv Fertexim Ltd esimesele importijana tegutsevale kliendile ühenduses

A520

Artikkel 2

Tolliasutused peavad määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 14 lõike 5 kohaselt võtma asjakohased meetmed, et registreerida ühendusse suunduv import Valgevene Vabariigist ja Venemaa Föderatsioonist pärit kaaliumkloriidi puhul, mis kuulub 3104 20 10 (TARICi koodid 3104201010 ja 3104201090), 3104 20 50 (TARICi koodid 3104205010 ja 3104205090), 3104 20 90 (TARICi kood 3104209000), ex 3105 20 10 (TARICi koodid 3105201010 ja 3105201020), ex 3105 20 90 (TARICi koodid 3105209010 ja 3105209020), ex 3105 60 90 (TARICi koodid 3105609010 ja 3105609020), ex 3105 90 91 (TARICi koodid ja 3105909110 ja 3105909120), ex 3105 90 99 (TARICi koodid 3105909910 ja 3105909920), alla ning mida toodavad ja müüvad või toodavad ja ekspordivad artiklis 1 loetletud äriühingud, kelle jaoks taotletakse nõukogu määrusega (EÜ) nr 992/2004 kehtestatud dumpinguvastastest tollimaksudest vabastamist.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ning kehtib kuus kuud.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. mai 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Pascal LAMY

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1.

1

(2)  ELT L 77, 13.3.2004, lk 12.

2

(3)  EÜT L 112, 11.5.2000, lk 4.

3

(4)  EÜT L 308, 24.10.1992, lk 41.

4

(5)  EÜT L 80, 24.3.1994, lk 1.

5

(6)  EÜT L 58, 27.2.1998, lk 15.

6

(7)  ELT L 182, 19.5.2004, lk 23.

7

(8)  ELT C 70, 20.3.2004, lk 15.

8

---

| 20.5.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 183/20 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 183/20

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1003/2004,

19. mai 2004,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 20. mail 2004.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. mai 2004

Komisjoni nimel

põllumajanduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1947/2002 (EÜT L 299, 1.11.2002, lk 17).

1

---

LISA

Komisjoni 19. mai 2004. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 97,3 |
| 204 | 64,3 |
| 212 | 89,5 |
| 999 | 83,7 |
| 0707 00 05 | 052 | 106,9 |
| 096 | 64,5 |
| 999 | 85,7 |
| 0709 90 70 | 052 | 93,6 |
| 204 | 54,4 |
| 999 | 74,0 |
| 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 | 052 | 55,0 |
| 204 | 45,7 |
| 220 | 39,6 |
| 388 | 49,5 |
| 400 | 35,9 |
| 624 | 58,5 |
| 999 | 47,4 |
| 0805 50 10 | 388 | 73,7 |
| 528 | 51,4 |
| 999 | 62,6 |
| 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 | 388 | 81,0 |
| 400 | 125,2 |
| 404 | 105,0 |
| 508 | 60,7 |
| 512 | 69,7 |
| 524 | 68,7 |
| 528 | 71,8 |
| 720 | 101,4 |
| 804 | 96,6 |
| 999 | 86,7 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

97,3

204

64,3

212

89,5

999

83,7

0707 00 05

052

106,9

096

64,5

999

85,7

0709 90 70

052

93,6

204

54,4

999

74,0

0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50

052

55,0

204

45,7

220

39,6

388

49,5

400

35,9

624

58,5

999

47,4

0805 50 10

388

73,7

528

51,4

999

62,6

0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90

388

81,0

400

125,2

404

105,0

508

60,7

512

69,7

524

68,7

528

71,8

720

101,4

804

96,6

999

86,7

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (EÜT L 313, 28.11.2003, lk 11). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 20.5.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 183/22 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 183/22

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1004/2004,

18. mai 2004,

millega kehtestatakse ühikuväärtus teatud rikneva kauba tolliväärtuse määramiseks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määrust (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (1),

võttes arvesse komisjoni 2. juuli 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2454/93 millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92 (2), eriti selle artikli 173 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklites 173-177 sätestatakse, et komisjon kehtestab perioodiliselt selle määruse lisas 26 nimetatud toodete ühikuväärtused; |
| --- | --- |

(1)

määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklites 173-177 sätestatakse, et komisjon kehtestab perioodiliselt selle määruse lisas 26 nimetatud toodete ühikuväärtused;

| (2) | komisjonile vastavalt määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 173 lõikele 2 esitatud elementidele nimetatud artiklites sätestatud reeglite ja kriteeriumite kohaldamise tulemusena tuleks kõnealuste toodete suhtes kehtestada käesoleva määruse lisas esitatud ühikuväärtused; |
| --- | --- |

(2)

komisjonile vastavalt määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 173 lõikele 2 esitatud elementidele nimetatud artiklites sätestatud reeglite ja kriteeriumite kohaldamise tulemusena tuleks kõnealuste toodete suhtes kehtestada käesoleva määruse lisas esitatud ühikuväärtused;

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 173 lõikes 1 sätestatud ühikuväärtused kehtestatakse vastavalt lisas esitatud tabelile.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 21. mail 2004.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. mai 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Erkki LIIKANEN

---

(1)  ELT L 302, 19.10.1992, lk 1. Määrust viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2700/2000 (ELT L 311, 12.12.2000, lk 17).

1

(2)  ELT L 253, 11.10.1993, lk 1. Mmäärust viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2286/2003 (ELT L 343, 31.12.2003, lk 1).

2

---

LISA

| Rubriik | Kirjeldus | Ühikuväärtuste määrad 100 kg kohta |
| --- | --- | --- |
| CN-kood, Liik, Teisend | EUR
  LTL
  SEK | CYP
  LVL
  GBP | CZK
  MTL | DKK
  PLN | EEK
  SIT | HUF
  SKK |
| 1.10 | Varajane kartul
  0701 90 50 | 49,70 | 29,13 | 1 587,72 | 369,80 | 777,61 | 12 745,21 |
| 171,61 | 32,41 | 21,15 | 236,92 | 11 868,03 | 1 997,64 |
| 455,44 | 33,49 | | | | |
| 1.30 | Sibul (v.a seemneks)
  0703 10 19 | 35,83 | 21,00 | 1 144,54 | 266,58 | 560,56 | 9 187,63 |
| 123,71 | 23,37 | 15,25 | 170,79 | 8 555,30 | 1 440,03 |
| 328,31 | 24,14 | | | | |
| 1.40 | Küüslauk
  0703 20 00 | 131,69 | 77,20 | 4 207,20 | 979,90 | 2 060,55 | 33 772,70 |
| 454,74 | 85,89 | 56,05 | 627,81 | 31 448,31 | 5 293,40 |
| 1 206,84 | 88,75 | | | | |
| 1.50 | Porrulauk
  ex 0703 90 00 | 50,52 | 29,61 | 1 613,96 | 375,91 | 790,47 | 12 955,85 |
| 174,45 | 32,95 | 21,50 | 240,84 | 12 064,18 | 2 030,65 |
| 462,97 | 34,05 | | | | |
| 1.60 | Lillkapsas
  0704 10 00 | — | — | — | — | — | — |
| 1.80 | Valge ja punane peakapsas
  0704 90 10 | 59,17 | 34,69 | 1 890,32 | 440,28 | 925,82 | 15 174,30 |
| 204,32 | 38,59 | 25,18 | 282,08 | 14 129,94 | 2 378,36 |
| 542,24 | 39,88 | | | | |
| 1.90 | Spargelkapsas (Brassica oleracea var. italica)
  ex 0704 90 90 | 61,43 | 36,01 | 1 962,50 | 457,09 | 961,17 | 15 753,72 |
| 212,12 | 40,06 | 26,14 | 292,85 | 14 669,48 | 2 469,18 |
| 562,94 | 41,40 | | | | |
| 1.100 | Hiina kapsas
  ex 0704 90 90 | 75,36 | 44,18 | 2 407,53 | 560,74 | 1 179,13 | 19 326,07 |
| 260,22 | 49,15 | 32,07 | 359,26 | 17 995,97 | 3 029,10 |
| 690,60 | 50,79 | | | | |
| 1.110 | Lehtsalat (peasalat)
  0705 11 00 | — | — | — | — | — | — |
| 1.130 | Porgandid
  ex 0706 10 00 | 33,81 | 19,82 | 1 080,08 | 251,56 | 528,99 | 8 670,22 |
| 116,74 | 22,05 | 14,39 | 161,17 | 8 073,49 | 1 358,94 |
| 309,82 | 22,78 | | | | |
| 1.140 | Redised
  ex 0706 90 90 | 44,01 | 25,80 | 1 405,99 | 327,47 | 688,61 | 11 286,36 |
| 151,97 | 28,70 | 18,73 | 209,80 | 10 509,59 | 1 768,98 |
| 403,31 | 29,66 | | | | |
| 1.160 | Herned (Pisum sativum)
  0708 10 00 | 438,55 | 257,08 | 14 010,49 | 3 263,19 | 6 861,88 | 112 467,20 |
| 1 514,33 | 286,02 | 186,65 | 2 090,68 | 104 726,72 | 17 627,68 |
| 4 018,91 | 295,54 | | | | |
| 1.170 | Oad: | | | | | | |
| 1.170.1 | — | Oad (Vigna spp., Phaseolus spp.)
  ex 0708 20 00 |

Rubriik

Kirjeldus

Ühikuväärtuste määrad 100 kg kohta

CN-kood, Liik, Teisend

EUR

LTL

SEK

CYP

LVL

GBP

CZK

MTL

DKK

PLN

EEK

SIT

HUF

SKK

1.10

Varajane kartul

0701 90 50

49,70

29,13

1 587,72

369,80

777,61

12 745,21

171,61

32,41

21,15

236,92

11 868,03

1 997,64

455,44

33,49

1.30

Sibul (v.a seemneks)

0703 10 19

35,83

21,00

1 144,54

266,58

560,56

9 187,63

123,71

23,37

15,25

170,79

8 555,30

1 440,03

328,31

24,14

1.40

Küüslauk

0703 20 00

131,69

77,20

4 207,20

979,90

2 060,55

33 772,70

454,74

85,89

56,05

627,81

31 448,31

5 293,40

1 206,84

88,75

1.50

Porrulauk

ex 0703 90 00

50,52

29,61

1 613,96

375,91

790,47

12 955,85

174,45

32,95

21,50

240,84

12 064,18

2 030,65

462,97

34,05

1.60

Lillkapsas

0704 10 00

—

—

—

—

—

—

1.80

Valge ja punane peakapsas

0704 90 10

59,17

34,69

1 890,32

440,28

925,82

15 174,30

204,32

38,59

25,18

282,08

14 129,94

2 378,36

542,24

39,88

1.90

Spargelkapsas (Brassica oleracea var. italica)

ex 0704 90 90

61,43

36,01

1 962,50

457,09

961,17

15 753,72

212,12

40,06

26,14

292,85

14 669,48

2 469,18

562,94

41,40

1.100

Hiina kapsas

ex 0704 90 90

75,36

44,18

2 407,53

560,74

1 179,13

19 326,07

260,22

49,15

32,07

359,26

17 995,97

3 029,10

690,60

50,79

1.110

Lehtsalat (peasalat)

0705 11 00

—

—

—

—

—

—

1.130

Porgandid

ex 0706 10 00

33,81

19,82

1 080,08

251,56

528,99

8 670,22

116,74

22,05

14,39

161,17

8 073,49

1 358,94

309,82

22,78

1.140

Redised

ex 0706 90 90

44,01

25,80

1 405,99

327,47

688,61

11 286,36

151,97

28,70

18,73

209,80

10 509,59

1 768,98

403,31

29,66

1.160

Herned (Pisum sativum)

0708 10 00

438,55

257,08

14 010,49

3 263,19

6 861,88

112 467,20

1 514,33

286,02

186,65

2 090,68

104 726,72

17 627,68

4 018,91

295,54

1.170

Oad:

1.170.1

—

Oad (Vigna spp., Phaseolus spp.)

ex 0708 20 00

119,25

69,91

3 809,80

887,34

1 865,91

30 582,61

411,78

77,78

50,75

568,51

28 477,78

4 793,40

1 092,84

80,37

1.170.2

| — | Oad (Phaseolus spp., vulgaris var. Compressus Savi)
  ex 0708 20 00 |
| --- | --- |

—

Oad (Phaseolus spp., vulgaris var. Compressus Savi)

ex 0708 20 00

240,35

140,89

7 678,46

1 788,40

3 760,66

61 637,76

829,93

156,76

102,29

1 145,80

57 395,58

9 660,87

2 202,57

161,97

1.180

Aedoad

ex 0708 90 00

—

—

—

—

—

—

1.190

Artišokid

0709 10 00

—

—

—

—

—

—

1.200

Spargel:

1.200.1

| — | roheline
  ex 0709 20 00 |
| --- | --- |

—

roheline

ex 0709 20 00

363,83

213,28

11 623,28

2 707,19

5 692,71

93 304,25

1 256,31

237,29

154,85

1 734,45

86 882,65

14 624,15

3 334,14

245,19

1.200.2

| — | muu
  ex 0709 20 00 |
| --- | --- |

—

muu

ex 0709 20 00

330,76

193,89

10 566,93

2 461,15

5 175,34

84 824,56

1 142,13

215,72

140,77

1 576,82

78 986,56

13 295,08

3 031,13

222,90

1.210

Baklažaan

0709 30 00

104,96

61,53

3 353,04

780,96

1 642,21

26 916,04

362,41

68,45

44,67

500,35

25 063,56

4 218,72

961,82

70,73

1.220

Lehtseller (Apium graveolens var. dulce)

ex 0709 40 00

101,77

59,66

3 251,25

757,25

1 592,35

26 098,92

351,41

66,37

43,31

485,16

24 302,68

4 090,65

932,62

68,58

1.230

Kukeseened

0709 59 10

994,91

583,22

31 784,39

7 402,93

15 566,96

255 144,67

3 435,42

648,88

423,43

4 742,93

237 584,51

39 990,41

9 117,36

670,47

1.240

Maguspipar

0709 60 10

203,04

119,02

6 486,66

1 510,81

3 176,95

52 070,71

701,11

132,43

86,42

967,95

48 486,98

8 161,37

1 860,70

136,83

1.250

Apteegitill

0709 90 50

—

—

—

—

—

—

1.270

Bataadid, terved, värsked (inimtoiduks)

0714 20 10

111,23

65,20

3 553,45

827,64

1 740,36

28 524,81

384,08

72,54

47,34

530,25

26 561,60

4 470,87

1 019,31

74,96

2.10

Kastanid (Castanea spp.), värsked

ex 0802 40 00

—

—

—

—

—

—

2.30

Ananassid, värsked

ex 0804 30 00

98,90

57,98

3 159,65

735,92

1 547,50

25 363,67

341,51

64,50

42,09

471,49

23 618,04

3 975,41

906,35

66,65

2.40

Avokaadod, värsked

ex 0804 40 00

133,44

78,22

4 263,04

992,91

2 087,90

34 220,94

460,77

87,03

56,79

636,14

31 865,71

5 363,66

1 222,85

89,93

2.50

Guajaavid ja mangod, värsked

ex 0804 50

—

—

—

—

—

—

2.60

Magusad apelsinid, värsked:

2.60.1

| — | Veri- ja poolveriapelsinid
  0805 10 10 |
| --- | --- |

—

Veri- ja poolveriapelsinid

0805 10 10

48,60

28,49

1 552,62

361,62

760,42

12 463,47

167,82

31,70

20,68

231,69

11 605,68

1 953,48

445,37

32,75

2.60.2

| — | Sortidest Navel, Naveline, Navelate, Salustiana, Verna, Valencia late, Malta, Shamouti, Ovali, Trovita ja Hamlin
  0805 10 30 |
| --- | --- |

—

Sortidest Navel, Naveline, Navelate, Salustiana, Verna, Valencia late, Malta, Shamouti, Ovali, Trovita ja Hamlin

0805 10 30

36,77

21,55

1 174,68

273,60

575,32

9 429,62

126,97

23,98

15,65

175,29

8 780,63

1 477,96

336,96

24,78

2.60.3

| — | Muud
  0805 10 50 |
| --- | --- |

—

Muud

0805 10 50

48,60

28,49

1 552,62

361,62

760,42

12 463,47

167,82

31,70

20,68

231,69

11 605,68

1 953,48

445,37

32,75

2.70

Mandariinid (sh tangeriinid ja satsumad), värsked; klementiinid, vilkingid ja sarnased tsitrushübriidid, värsked:

2.70.1

| — | Klementiinid
  ex 0805 20 |
| --- | --- |

—

Klementiinid

ex 0805 20

86,45

50,68

2 761,82

643,26

1 352,65

22 170,10

298,51

56,38

36,79

412,12

20 644,26

3 474,86

792,23

58,26

2.70.2

| — | Monrealid ja satsumad
  ex 0805 20 |
| --- | --- |

—

Monrealid ja satsumad

ex 0805 20

75,02

43,98

2 396,70

558,22

1 173,82

19 239,14

259,05

48,93

31,93

357,64

17 915,01

3 015,47

687,49

50,56

2.70.3

| — | Mandariinid ja vilkingid
  ex 0805 20 50 |
| --- | --- |

—

Mandariinid ja vilkingid

ex 0805 20 50

71,22

41,75

2 275,27

529,93

1 114,35

18 264,37

245,92

46,45

30,31

339,52

17 007,34

2 862,69

652,66

48,00

2.70.4

| — | Tangeriinid ja muud
  ex 0805 20 70
  ex 0805 20 90 |
| --- | --- |

—

Tangeriinid ja muud

ex 0805 20 70

ex 0805 20 90

34,35

20,13

1 097,29

255,57

537,57

8 808,34

118,60

22,40

14,62

163,74

8 202,11

1 380,59

314,76

23,15

2.85

Laimid e limonellid (Citrus aurantifolia), värsked

0805 50 90

109,86

64,40

3 509,70

817,45

1 718,94

28 173,65

379,35

71,65

46,76

523,73

26 234,62

4 415,83

1 006,76

74,03

2.90

Greipfruudid, värsked:

2.90.1

| — | valged
  ex 0805 40 00 |
| --- | --- |

—

valged

ex 0805 40 00

58,01

34,01

1 853,23

431,64

907,65

14 876,51

200,31

37,83

24,69

276,54

13 852,64

2 331,69

531,60

39,09

2.90.2

| — | roosad
  ex 0805 40 00 |
| --- | --- |

—

roosad

ex 0805 40 00

58,94

34,55

1 882,97

438,56

922,22

15 115,24

203,52

38,44

25,08

280,98

14 074,94

2 369,11

540,13

39,72

2.100

Lauaviinamarjad

0806 10 10

165,36

96,93

5 282,67

1 230,39

2 587,28

42 405,85

570,80

107,85

70,38

788,29

39 487,30

6 646,53

1 515,33

111,43

2.110

Arbuusid

0807 11 00

50,05

29,34

1 598,95

372,41

783,11

12 835,32

172,82

32,64

21,30

238,60

11 951,94

2 011,76

458,66

33,73

2.120

Melonid (v.a arbuusid):

2.120.1

| — | sordist Amarillo, Cuper, Honey dew (sh Cantalene), Onteniente, Piel de Sapo (sh Verde Liso), Rochet, Tendral, Futuro
  ex 0807 19 00 |
| --- | --- |

—

sordist Amarillo, Cuper, Honey dew (sh Cantalene), Onteniente, Piel de Sapo (sh Verde Liso), Rochet, Tendral, Futuro

ex 0807 19 00

49,91

29,26

1 594,56

371,39

780,96

12 800,09

172,35

32,55

21,24

237,94

11 919,13

2 006,24

457,40

33,64

2.120.2

| — | muu
  ex 0807 19 00 |
| --- | --- |

—

muu

ex 0807 19 00

89,70

52,58

2 865,60

667,43

1 403,48

23 003,21

309,73

58,50

38,18

427,61

21 420,03

3 605,44

822,00

60,45

2.140

Pirnid:

2.140.1

| — | Pirnid – sordist Nashi (Pyrus pyrifolia)
  ex 0808 20 50 |
| --- | --- |

—

Pirnid – sordist Nashi (Pyrus pyrifolia)

ex 0808 20 50

54,31

31,84

1 735,11

404,13

849,80

13 928,34

187,54

35,42

23,12

258,92

12 969,73

2 183,07

497,72

36,60

2.140.2

| — | Muud
  ex 0808 20 50 |
| --- | --- |

—

Muud

ex 0808 20 50

79,81

46,78

2 549,61

593,83

1 248,71

20 466,61

275,57

52,05

33,97

380,46

19 058,01

3 207,86

731,36

53,78

2.150

Aprikoosid

0809 10 00

608,11

356,47

19 427,29

4 524,82

9 514,85

155 949,81

2 099,80

396,61

258,81

2 898,98

145 216,67

24 442,98

5 572,72

409,81

2.160

Kirsid

0809 20 95

0809 20 05

338,62

2 519,74

3 097,80

228,13

228,13

228,13

2.170

Virsikud

0809 30 90

172,94

101,38

5 524,83

1 286,79

2 705,88

44 349,77

597,15

112,79

73,60

824,43

41 297,43

6 951,21

1 584,80

116,54

2.180

Nektariinid

ex 0809 30 10

209,78

122,97

6 701,93

1 560,95

3 282,39

53 798,82

724,38

136,82

89,28

1 000,08

50 096,16

8 432,22

1 922,45

141,37

2.190

Ploomid

0809 40 05

129,50

75,91

4 137,02

963,56

2 026,18

33 209,35

447,15

84,46

55,11

617,34

30 923,74

5 205,11

1 186,71

87,27

2.200

Maasikad

0810 10 00

890,35

521,92

28 444,01

6 624,92

13 930,95

228 330,26

3 074,38

580,69

378,93

4 244,48

212 615,58

35 787,62

8 159,17

600,01

2.205

Vaarikad

0810 20 10

304,95

178,76

9 742,24

2 269,07

4 771,43

78 204,43

1 052,99

198,89

129,79

1 453,76

72 822,06

12 257,47

2 794,56

205,51

2.210

Mustikad (liigist Vaccinium myrtillus)

0810 40 30

1 605,61

941,21

51 294,42

11 947,34

25 122,34

411 758,68

5 544,17

1 047,18

683,35

7 654,26

383 419,67

64 537,49

14 713,81

1 082,02

2.220

Kiivid (Actinidia chinensis Planch.)

0810 50 00

124,51

72,99

3 977,84

926,48

1 948,22

31 931,54

429,95

81,21

52,99

593,58

29 733,87

5 004,83

1 141,04

83,91

2.230

Granaatõunad

ex 0810 90 95

241,37

141,49

7 711,05

1 795,99

3 776,62

61 899,34

833,45

157,42

102,73

1 150,66

57 639,16

9 701,87

2 211,91

162,66

2.240

Kakiploomid (s.h sharon)

ex 0810 90 95

246,31

144,38

7 868,74

1 832,74

3 853,85

63 165,22

850,50

160,64

104,83

1 174,19

58 817,92

9 900,28

2 257,15

165,99

2.250

Litšid

ex 0810 90

—

—

—

—

—

—

---

| 20.5.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 183/28 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 183/28

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1005/2004,

19. mai 2004,

Soomes ja Rootsis kaera suhtes võetava spetsiaalse sekkumismeetme kohta

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. juuni 1992. aasta määrust (EMÜ) nr 1766/92 teraviljaturu ühise korralduse kohta (1), eriti selle artiklit 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kaer kuulub nende toodete hulka, mis on hõlmatud teraviljaturu ühise korraldusega. Siiski ei ole seda arvatud määruse (EMÜ) nr 1766/92 artiklis 4 osutatud põhiviljade hulka, mille puhul on sätestatud sekkumiskokkuost. |
| --- | --- |

(1)

Kaer kuulub nende toodete hulka, mis on hõlmatud teraviljaturu ühise korraldusega. Siiski ei ole seda arvatud määruse (EMÜ) nr 1766/92 artiklis 4 osutatud põhiviljade hulka, mille puhul on sätestatud sekkumiskokkuost.

| (2) | Kaer on Soomes ja Rootsis oluline tavapärane põllukultuur ning sobib hästi kõnealuste riikide ilmastikutingimustega. Toodang ületab olulisel määral kõnealuste riikide vajaduse ja seepärast tuleb toodangu ülejääk eksportida kolmandatesse riikidesse. Ühendusega liitumine ei ole varasemat olukorda muutnud. |
| --- | --- |

(2)

Kaer on Soomes ja Rootsis oluline tavapärane põllukultuur ning sobib hästi kõnealuste riikide ilmastikutingimustega. Toodang ületab olulisel määral kõnealuste riikide vajaduse ja seepärast tuleb toodangu ülejääk eksportida kolmandatesse riikidesse. Ühendusega liitumine ei ole varasemat olukorda muutnud.

| (3) | Soomes ja Rootsis kasvatatava kaera koguse vähendamine tuleks kasuks muudele sekkumiskorraga hõlmatud teraviljadele, eriti odrale. Otra toodetakse ülejäägiga nii mõlemas nimetatud riigis kui kogu ühenduses. Üleminek kaeralt odrale üksnes halvendaks olukorda ning tekitaks uusi ülejääke. Seepärast on vaja tagada, et kaera eksport kolmandatesse riikidesse saaks jätkuda. |
| --- | --- |

(3)

Soomes ja Rootsis kasvatatava kaera koguse vähendamine tuleks kasuks muudele sekkumiskorraga hõlmatud teraviljadele, eriti odrale. Otra toodetakse ülejäägiga nii mõlemas nimetatud riigis kui kogu ühenduses. Üleminek kaeralt odrale üksnes halvendaks olukorda ning tekitaks uusi ülejääke. Seepärast on vaja tagada, et kaera eksport kolmandatesse riikidesse saaks jätkuda.

| (4) | Kaera puhul võib anda eksporditoetust vastavalt määruse (EMÜ) nr 1766/92 artiklile 13. Soome ja Rootsi geograafiline olukord asetab nad eksportimise seisukohalt vähemsoodsasse olukorda, võrreldes teiste liikmesriikidega. Toetuse kindlaksmääramine vastavalt artiklile 13 soosib eeskätt kõnealuseid teisi liikmesriike. Seetõttu eeldatakse, et kaera asemel toodetakse Soomes ja Rootsis järjest enam otra. Seega tuleb eeldada, et järgmistel aastatel saabuvad vastavalt määruse (EMÜ) nr 1766/92 artiklile 4 Soomes ja Rootsis sekkumislattu suured odrakogused, mille müümiseks on ainus võimalus eksport kolmandatesse riikidesse. Ühenduse eelarvele on eksport sekkumisladudest kulukam kui otsene eksport. |
| --- | --- |

(4)

Kaera puhul võib anda eksporditoetust vastavalt määruse (EMÜ) nr 1766/92 artiklile 13. Soome ja Rootsi geograafiline olukord asetab nad eksportimise seisukohalt vähemsoodsasse olukorda, võrreldes teiste liikmesriikidega. Toetuse kindlaksmääramine vastavalt artiklile 13 soosib eeskätt kõnealuseid teisi liikmesriike. Seetõttu eeldatakse, et kaera asemel toodetakse Soomes ja Rootsis järjest enam otra. Seega tuleb eeldada, et järgmistel aastatel saabuvad vastavalt määruse (EMÜ) nr 1766/92 artiklile 4 Soomes ja Rootsis sekkumislattu suured odrakogused, mille müümiseks on ainus võimalus eksport kolmandatesse riikidesse. Ühenduse eelarvele on eksport sekkumisladudest kulukam kui otsene eksport.

| (5) | Neid lisakulusid saab vältida spetsiaalse sekkumismeetmega määruse (EMÜ) nr 1766/92 artiklis 6 määratletud tähenduses. Kõnealuse sekkumismeetme võib võtta meetmena, mis on ette nähtud Soome ja Rootsi kaeraturu olukorra leevendamiseks. Sellises olukorras oleks kõige asjakohasem meede anda pakkumismenetluse teel eksporditoetust, mida kohaldatakse üksnes kõnealuses kahes riigis toodetud ja sealt eksporditud kaera suhtes. |
| --- | --- |

(5)

Neid lisakulusid saab vältida spetsiaalse sekkumismeetmega määruse (EMÜ) nr 1766/92 artiklis 6 määratletud tähenduses. Kõnealuse sekkumismeetme võib võtta meetmena, mis on ette nähtud Soome ja Rootsi kaeraturu olukorra leevendamiseks. Sellises olukorras oleks kõige asjakohasem meede anda pakkumismenetluse teel eksporditoetust, mida kohaldatakse üksnes kõnealuses kahes riigis toodetud ja sealt eksporditud kaera suhtes.

| (6) | Tulenevalt kõnealuse meetme laadist ja eesmärkidest on asjakohane kohaldada selle suhtes mutatis mutandis määruse (EMÜ) nr 1766/92 artiklit 13 ning kõnealuse artikli rakendamiseks vastuvõetud määrusi, eriti komisjoni 29. juuni 1995. aasta määrust (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad (2). |
| --- | --- |

(6)

Tulenevalt kõnealuse meetme laadist ja eesmärkidest on asjakohane kohaldada selle suhtes mutatis mutandis määruse (EMÜ) nr 1766/92 artiklit 13 ning kõnealuse artikli rakendamiseks vastuvõetud määrusi, eriti komisjoni 29. juuni 1995. aasta määrust (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad (2).

| (7) | Määruses (EÜ) nr 1501/95 sätestatakse, et pakkujate kohustuste hulka kuulub ekspordilitsentsi taotlemine ja tagatise esitamine. Tagatise suurus määratakse. |
| --- | --- |

(7)

Määruses (EÜ) nr 1501/95 sätestatakse, et pakkujate kohustuste hulka kuulub ekspordilitsentsi taotlemine ja tagatise esitamine. Tagatise suurus määratakse.

| (8) | Kõnealune teravili tuleks tegelikult eksportida liikmesriikidest, mille puhul on rakendatud spetsiaalset sekkumismeedet. Seega tuleb ekspordilitsentside kasutamist piirata ühelt poolt ekspordiga liikmesriigist, kus ekspordilitsentsi taotlus on esitatud, ning teisalt Soomes ja Rootsis toodetud kaeraga. |
| --- | --- |

(8)

Kõnealune teravili tuleks tegelikult eksportida liikmesriikidest, mille puhul on rakendatud spetsiaalset sekkumismeedet. Seega tuleb ekspordilitsentside kasutamist piirata ühelt poolt ekspordiga liikmesriigist, kus ekspordilitsentsi taotlus on esitatud, ning teisalt Soomes ja Rootsis toodetud kaeraga.

| (9) | Kõikide asjaosaliste võrdse kohtlemise tagamiseks on vaja sätestada, et väljaantavatel litsentsidel on ühepikkune kehtivusaeg. |
| --- | --- |

(9)

Kõikide asjaosaliste võrdse kohtlemise tagamiseks on vaja sätestada, et väljaantavatel litsentsidel on ühepikkune kehtivusaeg.

| (10) | Ekspordiga seotud pakkumismenetluse tõrgeteta sujumise tagamiseks on vaja näha ette pakkumiste miinimumkogus ja tähtaeg ning pädevatele asutustele pakkumiste esitamise vorm. |
| --- | --- |

(10)

Ekspordiga seotud pakkumismenetluse tõrgeteta sujumise tagamiseks on vaja näha ette pakkumiste miinimumkogus ja tähtaeg ning pädevatele asutustele pakkumiste esitamise vorm.

| (11) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Spetsiaalset sekkumismeedet eksporditoetusena rakendatakse 100 000 tonni Soomes ja Rootsis toodetud kaera suhtes, mis on ette nähtud ekspordiks Soomest ja Rootsist kõikidesse kolmandatesse riikidesse, välja arvatud Bulgaaria ja Rumeenia.

Määruse (EMÜ) nr 1766/92 artiklit 13 ja kõnealuse artikli kohaldamiseks vastuvõetud sätteid kohaldatakse kõnealuse toetuse suhtes mutatis mutandis.

2.   Soome ja Rootsi sekkumisametid vastutavad lõikes 1 osutatud meetme rakendamise eest.

Artikkel 2

1.   Artikli 1 lõikes 1 osutatud toetuse suuruse kindlaksmääramiseks korraldatakse pakkumismenetlus.

2.   Pakkumiskutse on seotud artikli 1 lõikes 1 osutatud kaera kogusega, mis on ette nähtud ekspordiks kõikidesse kolmandatesse riikidesse, välja arvatud Bulgaaria ja Rumeenia.

3.   Pakkumismenetlus kestab kuni 15. juulini 2004. Sel ajal viiakse läbi iganädalasi pakkumismenetlusi, mille puhul pakkumiste esitamise tähtaeg on määratud kindlaks pakkumismenetluse teadaandes.

Olenemata määruse (EÜ) nr 1501/95 artikli 4 lõikest 4, on esimese osalise pakkumismenetluse raames pakkumiste esitamise tähtpäev 27. mai 2004.

4.   Pakkumised tuleb esitada pakkumismenetluse teadaandes nimetatud Soome ja Rootsi sekkumisametite aadressidel.

5.   Pakkumismenetlus viiakse läbi vastavalt käesolevale määrusele ja määrusele (EÜ) nr 1501/95.

Artikkel 3

Pakkumine kehtib vaid juhul, kui:

| a) | see käsitleb vähemalt 1 000 tonni suurust kogust; |
| --- | --- |

a)

see käsitleb vähemalt 1 000 tonni suurust kogust;

| b) | sellele on lisatud pakkuja kirjalik kohustus, milles määratakse kindlaks, et pakkumine käsitleb üksnes Soomes ja Rootsis kasvatatud ning sealt eksporditavat kaera. |
| --- | --- |

b)

sellele on lisatud pakkuja kirjalik kohustus, milles määratakse kindlaks, et pakkumine käsitleb üksnes Soomes ja Rootsis kasvatatud ning sealt eksporditavat kaera.

Kui punktis b nimetatud kohustust ei täideta, jäetakse komisjoni määruse (EÜ) nr 1342/2003 (3) artikliga 12 ettenähtud tagatis tagastamata, välja arvatud vääramatu jõu korral.

Artikkel 4

Artiklis 2 osutatud pakkumismenetluse raames tehakse litsentsitaotluste ja ekspordilitsentside lahtrisse 20 üks järgmistest kannetest:

| — | Asetus (EY) N:o .../2004 – Todistus on voimassa ainoastaan Suomessa ja Ruotsissa, |
| --- | --- |

—

Asetus (EY) N:o .../2004 – Todistus on voimassa ainoastaan Suomessa ja Ruotsissa,

| — | Förordning (EG) nr .../2004 – Licensen giltig endast i Finland och Sverige. |
| --- | --- |

—

Förordning (EG) nr .../2004 – Licensen giltig endast i Finland och Sverige.

Artikkel 5

Toetust antakse üksnes Soomest ja Rootsist eksportimise puhul.

Artikkel 6

Määruse (EÜ) nr 1501/95 artikli 5 lõike 3 punktis a) osutatud tagatis on 12 eurot tonni kohta.

Artikkel 7

1.   Olenemata komisjoni määruse (EÜ) nr 1291/2000 (4) artikli 23 lõikest 1, käsitatakse määruse (EÜ) nr 1501/95 artikli 8 lõike 1 kohaselt väljaantud ekspordilitsentse nende kehtivusaja kindlaksmääramisel pakkumise esitamise kuupäeval väljaantuna.

2.   Vastavalt käesoleva määruse artiklile 2 pakkumismenetluse raames välja antud ekspordilitsentsid kehtivad nende käesoleva artikli lõikes 1 määratletud väljaandmise kuupäevast kuni nende väljaandmise kuule järgneva neljanda kuu lõpuni.

3.   Olenemata määruse (EÜ) nr 1291/2000 artiklist 11, kehtivad kõnealuse pakkumismenetluse raames, vastavalt käesoleva määruse artiklile 2, väljaantud ekspordilitsentsid üksnes Soomes ja Rootsis.

Artikkel 8

Esitatud pakkumised peavad jõudma Soome ja Rootsi sekkumisametite kaudu komisjonini hiljemalt poolteist tundi pärast pakkumismenetluse teadaandes sätestatud iganädalase pakkumiste esitamise tähtaja lõppu. Pakkumised tuleb edastada lisas esitatud vormi kohaselt.

Kui pakkumisi ei esitata, teatavad Soome ja Rootsi sekkumisametid sellest komisjonile esimeses lõigus osutatud ajavahemiku jooksul.

Pakkumiste esitamiseks määratud kellaajad on esitatud Belgia aja järgi.

Artikkel 9

Määrus (EÜ) nr 1814/2003 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 10

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. mai 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Franz FISCHLER

---

(1)  EÜT L 181, 1.7.1992, lk 21. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1104/2003 (ELT L 158, 27.6.2003, lk 1).

1

(2)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 777/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50).

2

(3)  ELT L 189, 29.7.2003, lk 12.

3

(4)  EÜT L 152, 24.6.2000, lk 1.

4

---

LISA

Pakkumismenetlus kolmandatesse riikidesse eksporditava Soomes ja Rootsis toodetud kaera eksporditoetuse jaoks

[Määrus (EÜ) nr 1005/2004 (1)]

(Pakkumiste esitamise tähtpäev)

| 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- |
| Pakkuja järjekorranumber | Kogus tonnides | Eksporditoetuse suurus (eurodes tonni kohta) |
| 1 | | |
| 2 | | |
| 3 | | |
| jne | | |

1

2

3

Pakkuja järjekorranumber

Kogus tonnides

Eksporditoetuse suurus (eurodes tonni kohta)

1

2

3

jne

---

(1)  Informatsiooni edastamiseks kasutada elektronposti aadressi: agri-c1-revente-marche-ue@cec.eu.int

---

| 20.5.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 183/31 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 183/31

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1006/2004,

19. mai 2004,

millega määratakse kindlaks, kui suures ulatuses saab rahuldada impordisertifikaatide taotlusi, mis on seoses II alamkvoodiga esitatud külmutatud veise- ja vasikaliha kohta vastavalt määrusele (EÜ) nr 780/2003

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1254/1999 veise- ja vasikalihaturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 29. detsembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 2341/2003, millega tehakse erand määrusest (EÜ) nr 780/2003 CN-koodi 0202 alla kuuluva külmutatud veise- ja vasikaliha ja CN-koodi 0206 29 91 alla kuuluvate toodete alamkvoodi osas, (2) eriti selle artikli 1 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| | |
| --- | --- |

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Iga impordisertifikaadi taotlus, mis on esitatud vastavalt määruse (EÜ) nr 780/2003 (3) artikli 12 lõike 2 esimese lõigu sätetele ajavahemikul 3.–7. mai 2004, rahuldatakse kuni 3,67984 % ulatuses taotletud kogustest.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 20. mail 2004.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. mai 2004

Komisjoni nimel

põllumajanduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 21. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1782/2003 (ELT L 270, 21.10.2003, lk 1).

1

(2)  ELT L 346, 31.12.2003, lk 33. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 385/2004 (ELT L 64, 2.3.2004, lk 24).

2

(3)  ELT L 114, 8.5.2003, lk 8.

3

---

| 20.5.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 183/32 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 183/32

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1007/2004,

19. mai 2004,

millega muudetakse riisisektori imporditollimakse

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 3072/95 riisituru ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 29. juuli 1996. aasta määrust (EÜ) nr 1503/96, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 3072/95 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses riisisektori imporditollimaksudega, (2) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Riisisektori imporditollimaksud on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 963/2004 (3). |
| --- | --- |

(1)

Riisisektori imporditollimaksud on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 963/2004 (3).

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1503/96 artikli 4 lõikes 1 on sätestatud, et kui kohaldamise ajal erineb arvutatud keskmine imporditollimaks 10 euro võrra tonni kohta kindlaksmääratud tollimaksust, siis tuleb teha vastav kohandus. Selline erinevus on tekkinud. Seepärast tuleb määrusega (EÜ) nr 963/2004 kehtestatud imporditollimakse kohandada, |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1503/96 artikli 4 lõikes 1 on sätestatud, et kui kohaldamise ajal erineb arvutatud keskmine imporditollimaks 10 euro võrra tonni kohta kindlaksmääratud tollimaksust, siis tuleb teha vastav kohandus. Selline erinevus on tekkinud. Seepärast tuleb määrusega (EÜ) nr 963/2004 kehtestatud imporditollimakse kohandada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 963/2004 I ja II lisa asendatakse käesoleva määruse I ja II lisaga

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 20. mail 2004.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. mai 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Franz FISCHLER

---

(1)  EÜT L 329, 30.12.1995, lk 18. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 411/2002 (EÜT L 62, 5.3.2002, lk 27).

1

(2)  EÜT L 189, 30.7.1996, lk 71. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2294/2003 (ELT L 340, 24.12.2003, lk 12).

2

(3)  EÜT L 178, 13.5.2004, lk 8.

3

---

I LISA

Riisi ja purustatud riisi imporditollimaksud

| (eurot tonni kohta) |
| --- |
| CN-kood | Imporditollimaks (5) |
| Kolmandad riigid (v.a AKV riigid ja Bangladesh) (3) | AKV (1)
   (2)
   (3) | Bangladesh (4) | Basmati riis
  India ja Pakistan (6) | Egiptus (8) |
| 1006 10 21 | (7) | 69,51 | 101,16 | | 158,25 |
| 1006 10 23 | (7) | 69,51 | 101,16 | | 158,25 |
| 1006 10 25 | (7) | 69,51 | 101,16 | | 158,25 |
| 1006 10 27 | (7) | 69,51 | 101,16 | | 158,25 |
| 1006 10 92 | (7) | 69,51 | 101,16 | | 158,25 |
| 1006 10 94 | (7) | 69,51 | 101,16 | | 158,25 |
| 1006 10 96 | (7) | 69,51 | 101,16 | | 158,25 |
| 1006 10 98 | (7) | 69,51 | 101,16 | | 158,25 |
| 1006 20 11 | 247,13 | 82,16 | 119,23 | | 185,35 |
| 1006 20 13 | 247,13 | 82,16 | 119,23 | | 185,35 |
| 1006 20 15 | 247,13 | 82,16 | 119,23 | | 185,35 |
| 1006 20 17 | 203,91 | 67,03 | 97,61 | 0,00 | 152,93 |
| 1006 20 92 | 247,13 | 82,16 | 119,23 | | 185,35 |
| 1006 20 94 | 247,13 | 82,16 | 119,23 | | 185,35 |
| 1006 20 96 | 247,13 | 82,16 | 119,23 | | 185,35 |
| 1006 20 98 | 203,91 | 67,03 | 97,61 | 0,00 | 152,93 |
| 1006 30 21 | 402,53 | 128,49 | 186,36 | | 301,90 |
| 1006 30 23 | 402,53 | 128,49 | 186,36 | | 301,90 |
| 1006 30 25 | 402,53 | 128,49 | 186,36 | | 301,90 |
| 1006 30 27 | (7) | 133,21 | 193,09 | | 312,00 |
| 1006 30 42 | 402,53 | 128,49 | 186,36 | | 301,90 |
| 1006 30 44 | 402,53 | 128,49 | 186,36 | | 301,90 |
| 1006 30 46 | 402,53 | 128,49 | 186,36 | | 301,90 |
| 1006 30 48 | (7) | 133,21 | 193,09 | | 312,00 |
| 1006 30 61 | 402,53 | 128,49 | 186,36 | | 301,90 |
| 1006 30 63 | 402,53 | 128,49 | 186,36 | | 301,90 |
| 1006 30 65 | 402,53 | 128,49 | 186,36 | | 301,90 |
| 1006 30 67 | (7) | 133,21 | 193,09 | | 312,00 |
| 1006 30 92 | 402,53 | 128,49 | 186,36 | | 301,90 |
| 1006 30 94 | 402,53 | 128,49 | 186,36 | | 301,90 |
| 1006 30 96 | 402,53 | 128,49 | 186,36 | | 301,90 |
| 1006 30 98 | (7) | 133,21 | 193,09 | | 312,00 |
| 1006 40 00 | (7) | 41,18 | (7) | | 96,00 |

(eurot tonni kohta)

CN-kood

Imporditollimaks (5)

Kolmandad riigid (v.a AKV riigid ja Bangladesh) (3)

AKV (1)
   (2)
   (3)

Bangladesh (4)

Basmati riis

India ja Pakistan (6)

Egiptus (8)

1006 10 21

(7)

69,51

101,16

158,25

1006 10 23

(7)

69,51

101,16

158,25

1006 10 25

(7)

69,51

101,16

158,25

1006 10 27

(7)

69,51

101,16

158,25

1006 10 92

(7)

69,51

101,16

158,25

1006 10 94

(7)

69,51

101,16

158,25

1006 10 96

(7)

69,51

101,16

158,25

1006 10 98

(7)

69,51

101,16

158,25

1006 20 11

247,13

82,16

119,23

185,35

1006 20 13

247,13

82,16

119,23

185,35

1006 20 15

247,13

82,16

119,23

185,35

1006 20 17

203,91

67,03

97,61

0,00

152,93

1006 20 92

247,13

82,16

119,23

185,35

1006 20 94

247,13

82,16

119,23

185,35

1006 20 96

247,13

82,16

119,23

185,35

1006 20 98

203,91

67,03

97,61

0,00

152,93

1006 30 21

402,53

128,49

186,36

301,90

1006 30 23

402,53

128,49

186,36

301,90

1006 30 25

402,53

128,49

186,36

301,90

1006 30 27

(7)

133,21

193,09

312,00

1006 30 42

402,53

128,49

186,36

301,90

1006 30 44

402,53

128,49

186,36

301,90

1006 30 46

402,53

128,49

186,36

301,90

1006 30 48

(7)

133,21

193,09

312,00

1006 30 61

402,53

128,49

186,36

301,90

1006 30 63

402,53

128,49

186,36

301,90

1006 30 65

402,53

128,49

186,36

301,90

1006 30 67

(7)

133,21

193,09

312,00

1006 30 92

402,53

128,49

186,36

301,90

1006 30 94

402,53

128,49

186,36

301,90

1006 30 96

402,53

128,49

186,36

301,90

1006 30 98

(7)

133,21

193,09

312,00

1006 40 00

(7)

41,18

(7)

96,00

---

(1)  AKV riikidest pärit riisi impordil kohaldatakse imporditollimaksu nõukogu määruses (EÜ) nr 2286/2002 (EÜT L 348, 21.12.2002, lk 5) ja komisjoni muudetud määruses (EÜ) nr 638/2003 (ELT L 93, 10.4.2003, lk 3) sätestatud korras.

(2)  Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1706/98 ei kohaldata imporditollimakse Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikidest pärit ja otse Réunioni ülemeredepartemangu imporditavate toodete puhul.

(3)  Réunioni ülemeredepartemangu saabuva riisi impordimaks on sätestatud määruse (EÜ) nr 3072/95 artikli 11 lõikes 3.

(4)  Bangladeshist pärit riisi (CN-kood 1006 40 00), v.a purustatud riisi, impordil kohaldatakse imporditollimaksu nõukogu määruses (EMÜ) nr 3491/90 (EÜT L 337, 4.12.1990, lk 1) ja komisjoni muudetud määruses (EMÜ) nr 862/91 (EÜT L 88, 9.4.1991, lk 7) sätestatud korras.

(5)  Ülemeremaadest ja -territooriumidelt pärit toodete import on tollimaksust vabastatud vastavalt nõukogu muudetud otsuse 91/482/EMÜ (EÜT L 263, 19.9.1991, lk 1) artikli 101 lõikele 1.

(6)  Indiast ja Pakistanist pärit kooritud basmati riisi puhul kohaldatakse vähendust 250 eurot tonni kohta (muudetud määruse (EÜ) nr 1503/96 artikkel 4a).

(7)  Tollimaksud on kehtestatud ühises tollitariifistikus.

(8)  Egiptusest pärit ja sealt saabuva riisi impordil kohaldatakse imporditollimaksu nõukogu määruses (EÜ) nr 2184/96 (EÜT L 292, 15.11.1996, lk 1) ja komisjoni määruses (EÜ) nr 196/97 (EÜT L 31, 1.2.1997, lk 53) sätestatud korras.

---

II LISA

Riisisektori imporditollimaksude arvutamine

| | koorimata | Indica-tüüp | Japonica-tüüp | purustatud |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| kooritud | kroovitud | kooritud | kroovitud |
| 1. | Imporditollimaks (eurot tonni kohta) |

koorimata

Indica-tüüp

Japonica-tüüp

purustatud

kooritud

kroovitud

kooritud

kroovitud

1.

Imporditollimaks (eurot tonni kohta)

(1)

203,91

416,00

247,13

402,53

(1)

Arvutamisel kasutatud tegurid:

| a) | ARAG CIF-hind (eurot tonni kohta) |
| --- | --- |

a)

ARAG CIF-hind (eurot tonni kohta)

—

340,32

227,43

321,29

404,74

—

| b) | FOB-hind (eurot tonni kohta) |
| --- | --- |

b)

FOB-hind (eurot tonni kohta)

—

—

—

296,25

379,70

—

| c) | Mereveohind (eurot tonni kohta) |
| --- | --- |

c)

Mereveohind (eurot tonni kohta)

—

—

—

25,04

25,04

—

| d) | Allikas |
| --- | --- |

d)

Allikas

—

Ühendriikide põllumajandusministeerium ja ettevõtjaduzņēmēji

Ühendriikide põllumajandusministeerium ja ettevõtjaduzņēmēji

Ettevõtjad

Ettevõtjad

—

---

(1)  Tollimaksud on kehtestatud ühises tollitariifistikus.

---

| 20.5.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 183/35 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 183/35

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1008/2004,

19. mai 2004,

millega kehtestatakse ajutine subsiidiumidevastane tollimaks teatavate Indiast pärit grafiitelektroodisüsteemide impordi suhtes

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 6. oktoobri 1997. aasta määrust (EÜ) nr 2026/97 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1), viimati muudetud 8. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 461/2004 (2) (“algmäärus”), eriti selle artiklit 12,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   ÜLDIST

| (1) | 21. augustil 2003 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teadaande (“algatamisteade”) (3) subsiidiumivastase menetluse algatamisest teatavate Indiast pärit grafiitelektroodisüsteemide ühendusse importimise suhtes. |
| --- | --- |

(1)

21. augustil 2003 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teadaande (“algatamisteade”) (3) subsiidiumivastase menetluse algatamisest teatavate Indiast pärit grafiitelektroodisüsteemide ühendusse importimise suhtes.

| (2) | Menetluse algatamise tingis kaebus, mille 2003. aasta juulis esitas Euroopa Söe- ja Grafiidiühendus (European Carbon and Graphite Association – ECGA) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 % ühenduse teatavate grafiitelektroodisüsteemide kogutoodangust. Kaebus sisaldas tõendeid nimetatud toote subsideerimise ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti subsiidiumidevastase menetluse algatamiseks piisavaks. |
| --- | --- |

(2)

Menetluse algatamise tingis kaebus, mille 2003. aasta juulis esitas Euroopa Söe- ja Grafiidiühendus (European Carbon and Graphite Association – ECGA) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 % ühenduse teatavate grafiitelektroodisüsteemide kogutoodangust. Kaebus sisaldas tõendeid nimetatud toote subsideerimise ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti subsiidiumidevastase menetluse algatamiseks piisavaks.

| (3) | Enne menetluse algatamist teatas komisjon algmääruse artikli 10 lõike 9 kohaselt India valitsusele, et ta on saanud nõuetekohaselt dokumenteeritud kaebuse, milles väidetakse, et teatavate Indiast pärit grafiitelektroodisüsteemide subsideeritud import põhjustab ühenduse tööstusele olulist kahju. India valitsusel paluti osaleda nõupidamisel, et selgitada olukorda ja jõuda üksmeelse lahenduseni. Kuigi India valitsus ei taotlenud nõupidamiste korraldamist, võeti asjakohaselt arvesse tema kirjalikult esitatud seisukohti kaebuses sisalduvate väidete kohta, mis käsitlesid subsideeritud importi ja ühenduse tööstusele tekitatud olulist kahju. |
| --- | --- |

(3)

Enne menetluse algatamist teatas komisjon algmääruse artikli 10 lõike 9 kohaselt India valitsusele, et ta on saanud nõuetekohaselt dokumenteeritud kaebuse, milles väidetakse, et teatavate Indiast pärit grafiitelektroodisüsteemide subsideeritud import põhjustab ühenduse tööstusele olulist kahju. India valitsusel paluti osaleda nõupidamisel, et selgitada olukorda ja jõuda üksmeelse lahenduseni. Kuigi India valitsus ei taotlenud nõupidamiste korraldamist, võeti asjakohaselt arvesse tema kirjalikult esitatud seisukohti kaebuses sisalduvate väidete kohta, mis käsitlesid subsideeritud importi ja ühenduse tööstusele tekitatud olulist kahju.

| (4) | Samal kuupäeval avaldati Euroopa Liidu Teatajas teadaanne (4) samaaegse dumpinguvastase menetluse algatamisest samade Indiast pärit toodete ühendusse importimise suhtes. |
| --- | --- |

(4)

Samal kuupäeval avaldati Euroopa Liidu Teatajas teadaanne (4) samaaegse dumpinguvastase menetluse algatamisest samade Indiast pärit toodete ühendusse importimise suhtes.

| (5) | Komisjon teatas menetluse algatamisest ametlikult kaebuse esitajatele ja teistele teadaolevatele ühenduse tootjatele, eksportivatele tootjatele, importijatele, kasutajatele ja tarnijatele. Otseselt asjassepuutuvatele isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda asja arutamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon teatas menetluse algatamisest ametlikult kaebuse esitajatele ja teistele teadaolevatele ühenduse tootjatele, eksportivatele tootjatele, importijatele, kasutajatele ja tarnijatele. Otseselt asjassepuutuvatele isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda asja arutamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (6) | Kaks asjaga seotud India eksportivat tootjat, India valitsus ning ühenduse tootjad, kasutajad ja importijad/ettevõtjad esitasid oma seisukohad kirjalikult. Rahuldati kõigi nende osaliste taotlused, kes esitasid taotluse eespool sätestatud tähtaja jooksul ja teatasid konkreetsed põhjused, miks peaks asja arutama. |
| --- | --- |

(6)

Kaks asjaga seotud India eksportivat tootjat, India valitsus ning ühenduse tootjad, kasutajad ja importijad/ettevõtjad esitasid oma seisukohad kirjalikult. Rahuldati kõigi nende osaliste taotlused, kes esitasid taotluse eespool sätestatud tähtaja jooksul ja teatasid konkreetsed põhjused, miks peaks asja arutama.

2.   VÄLJAVÕTTELINE UURING

| (7) | Arvestades sõltumatute importijate suurt arvu ühenduses, peeti vajalikuks kontrollida, kas tuleks läbi viia väljavõtteline uuring kooskõlas algmääruse artikliga 27. Selleks, et komisjon saaks otsustada, kas väljavõttelise uuringu läbiviimine on tõepoolest vajalik ja, juhul kui see on vajalik, moodustada valimi, paluti kõigil teadaolevatel sõltumatutel importijatel endast vastavalt algmääruse artikli 27 lõikele 2 teada anda 15 päeva jooksul alates menetluse algatamisest ja esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave ajavahemiku kohta 1. aprillist 2002 kuni 31. märtsini 2003. Ainult kaks sõltumatut importijat nõustusid valimis osalema ja esitasid nõutud põhiteabe tähtaja jooksul. Sellest tulenevalt ei peetud väljavõttelise uuringu läbiviimist käesoleva menetluse käigus vajalikuks. |
| --- | --- |

(7)

Arvestades sõltumatute importijate suurt arvu ühenduses, peeti vajalikuks kontrollida, kas tuleks läbi viia väljavõtteline uuring kooskõlas algmääruse artikliga 27. Selleks, et komisjon saaks otsustada, kas väljavõttelise uuringu läbiviimine on tõepoolest vajalik ja, juhul kui see on vajalik, moodustada valimi, paluti kõigil teadaolevatel sõltumatutel importijatel endast vastavalt algmääruse artikli 27 lõikele 2 teada anda 15 päeva jooksul alates menetluse algatamisest ja esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave ajavahemiku kohta 1. aprillist 2002 kuni 31. märtsini 2003. Ainult kaks sõltumatut importijat nõustusid valimis osalema ja esitasid nõutud põhiteabe tähtaja jooksul. Sellest tulenevalt ei peetud väljavõttelise uuringu läbiviimist käesoleva menetluse käigus vajalikuks.

3.   KÜSIMUSTIKUD

| (8) | Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevalt asjaga seotud pooltele, eespool nimetatud kahele sõltumatule importijale ja kõigile teistele äriühingutele, kes endast algatamisteadetes sätestatud tähtaegade jooksul teada andsid, ning India valitsusele. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevalt asjaga seotud pooltele, eespool nimetatud kahele sõltumatule importijale ja kõigile teistele äriühingutele, kes endast algatamisteadetes sätestatud tähtaegade jooksul teada andsid, ning India valitsusele.

| (9) | Vastused saabusid kahelt India eksportivalt tootjalt, kahelt kaebuse esitanud ühenduse tootjalt, kaheksalt kasutajast äriühingult ning kahelt eespool nimetatud sõltumatult importijalt. Lisaks saatis üks kasutajast äriühing kirjaliku esildise mõnede kvantitatiivsete andmetega ning kaks kasutajate ühendust esitasid komisjonile kirjalikud esildised. |
| --- | --- |

(9)

Vastused saabusid kahelt India eksportivalt tootjalt, kahelt kaebuse esitanud ühenduse tootjalt, kaheksalt kasutajast äriühingult ning kahelt eespool nimetatud sõltumatult importijalt. Lisaks saatis üks kasutajast äriühing kirjaliku esildise mõnede kvantitatiivsete andmetega ning kaks kasutajate ühendust esitasid komisjonile kirjalikud esildised.

| (10) | Komisjon püüdis leida kõik andmed, mida ta seoses subsideerimise, sellest tuleneva kahju ja ühenduse huvide esialgse kindlakstegemisega vajalikuks pidas, ja veendus nende andmete õigsuses. Tehti kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse: | Ühenduse tootjad:







  — | SGL Carbon GmbH, Wiesbaden y Meitingen, Saksamaa; |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Komisjon püüdis leida kõik andmed, mida ta seoses subsideerimise, sellest tuleneva kahju ja ühenduse huvide esialgse kindlakstegemisega vajalikuks pidas, ja veendus nende andmete õigsuses. Tehti kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse:

Ühenduse tootjad:

—

SGL Carbon GmbH, Wiesbaden y Meitingen, Saksamaa;

| — | SGL Carbon SA, La Coruña, Hispaania; |
| --- | --- |

—

SGL Carbon SA, La Coruña, Hispaania;

| — | UCAR SNC, Notre Dame de Briançon, Prantsusmaa (sealhulgas selle sidusettevõte, UCAR SA, Etoy, Šveits); |
| --- | --- |

—

UCAR SNC, Notre Dame de Briançon, Prantsusmaa (sealhulgas selle sidusettevõte, UCAR SA, Etoy, Šveits);

| — | UCAR Electrodos Ibérica SL, Pamplona, Hispaania; |
| --- | --- |

—

UCAR Electrodos Ibérica SL, Pamplona, Hispaania;

| — | Graphtech Spa, Caserta, Itaalia. |
| --- | --- |

—

Graphtech Spa, Caserta, Itaalia.

| | Ühenduses paiknevad sõltumatud importijad:







  — | Promidesa SA, Madrid, Hispaania; |
| --- | --- | --- |

Ühenduses paiknevad sõltumatud importijad:

—

Promidesa SA, Madrid, Hispaania;

| — | AGC-Matov Allied Graphite & Carbon GmbH, Berliin, Saksamaa. |
| --- | --- |

—

AGC-Matov Allied Graphite & Carbon GmbH, Berliin, Saksamaa.

| | Kasutajad:







  — | ISPAT Hamburger Stahlwerke GmbH, Hamburg, Saksamaa; |
| --- | --- | --- |

Kasutajad:

—

ISPAT Hamburger Stahlwerke GmbH, Hamburg, Saksamaa;

| — | ThyssenKrupp Nirosta GmbH, Krefeld, Saksamaa; |
| --- | --- |

—

ThyssenKrupp Nirosta GmbH, Krefeld, Saksamaa;

| — | Lech-Stahlwerke, Meitingen, Saksamaa; |
| --- | --- |

—

Lech-Stahlwerke, Meitingen, Saksamaa;

| — | Ferriere Nord, Osoppo, Itaalia. |
| --- | --- |

—

Ferriere Nord, Osoppo, Itaalia.

| | Indias paiknevad eksportivad tootjad:







  — | Graphite India Limited (GIL), Kalkuta; |
| --- | --- | --- |

Indias paiknevad eksportivad tootjad:

—

Graphite India Limited (GIL), Kalkuta;

| — | Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Bhopal. |
| --- | --- |

—

Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Bhopal.

| (11) | Subsideerimise ja kahju tekitamise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2002 kuni 31. märtsini 2003 (edaspidi “uurimisperiood”). Kahju kindlakstegemise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1999. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi “vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(11)

Subsideerimise ja kahju tekitamise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2002 kuni 31. märtsini 2003 (edaspidi “uurimisperiood”). Kahju kindlakstegemise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1999. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi “vaatlusalune periood”).

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1.   VAATLUSALUNE TOODE

| (12) | Vaatlusalune toode on grafiitelektrood ja/või selliste elektroodide jaoks vajalikud niplid koos või eraldi imporditult. Grafiitelektrood on keraamilise valuvormi abil või pressimise teel saadud grafiitsilinder. Silindri mõlemas otsas on koonusja tipuga keermestatud otsikud, mis on töödeldud nii, et kaht või enamat elektroodi on võimalik ühendada kolonniks. Kahe otsiku ühendamiseks kasutatakse liitedetaili, mis on samuti valmistatud grafiidist. Seda detaili nimetatakse nipliks. Elektrood ja nippel tarnitakse tavaliselt komplektina, nn grafiitelektroodisüsteemina. |
| --- | --- |

(12)

Vaatlusalune toode on grafiitelektrood ja/või selliste elektroodide jaoks vajalikud niplid koos või eraldi imporditult. Grafiitelektrood on keraamilise valuvormi abil või pressimise teel saadud grafiitsilinder. Silindri mõlemas otsas on koonusja tipuga keermestatud otsikud, mis on töödeldud nii, et kaht või enamat elektroodi on võimalik ühendada kolonniks. Kahe otsiku ühendamiseks kasutatakse liitedetaili, mis on samuti valmistatud grafiidist. Seda detaili nimetatakse nipliks. Elektrood ja nippel tarnitakse tavaliselt komplektina, nn grafiitelektroodisüsteemina.

| (13) | Grafiitelektroodid ja nende elektroodide jaoks vajalikud niplid toodetakse naftatööstuse kõrvalsaaduse naftakoksi ja kivisöepigi baasil. Tootmisprotsess koosneb kuuest järgust: stantsimine, kuumutamine, immutamine, järelkuumutamine, grafiitimine ning masinlihvimine. Grafiitimisjärgus kuumutatakse toodet elektriliselt rohkem kui 3 000oC-ni ja muundatakse see grafiidiks, kristallilises olekus süsinikuks, mis kujutab endast ainulaadset madala elektrijuhtivuse ja suure soojusjuhtivusega materjali, mis on väga tugev ning kõrgel temperatuuril vastupidav ja mis sobib nende omaduste tõttu kasutamiseks elektrikaarahjudes. Grafiitelektroodisüsteemi töötlemine võtab umbes kaks kuud. Grafiitelektroodisüsteemidel ei ole asendustooteid. |
| --- | --- |

(13)

Grafiitelektroodid ja nende elektroodide jaoks vajalikud niplid toodetakse naftatööstuse kõrvalsaaduse naftakoksi ja kivisöepigi baasil. Tootmisprotsess koosneb kuuest järgust: stantsimine, kuumutamine, immutamine, järelkuumutamine, grafiitimine ning masinlihvimine. Grafiitimisjärgus kuumutatakse toodet elektriliselt rohkem kui 3 000oC-ni ja muundatakse see grafiidiks, kristallilises olekus süsinikuks, mis kujutab endast ainulaadset madala elektrijuhtivuse ja suure soojusjuhtivusega materjali, mis on väga tugev ning kõrgel temperatuuril vastupidav ja mis sobib nende omaduste tõttu kasutamiseks elektrikaarahjudes. Grafiitelektroodisüsteemi töötlemine võtab umbes kaks kuud. Grafiitelektroodisüsteemidel ei ole asendustooteid.

| (14) | Terasetootjad kasutavad grafiitelektroodisüsteeme elektrikaarahjudes, mida nimetatakse ka minikaarahjudeks, voolu all olevate elektrijuhtidena, et toota ringlussevõetud jääkidest terast. Käesolev uurimine hõlmab ainult selliseid grafiitlelektroode ja nende jaoks vajalikke nipleid, mille näivtihedus on 1,65 g/cm3 või enam ja mille elektritakistus on 6,0 μΩ.m või vähem. Selliste tehniliste parameetritega grafiitelektroodisüsteemid võivad juhtida väga tugevat voolu. |
| --- | --- |

(14)

Terasetootjad kasutavad grafiitelektroodisüsteeme elektrikaarahjudes, mida nimetatakse ka minikaarahjudeks, voolu all olevate elektrijuhtidena, et toota ringlussevõetud jääkidest terast. Käesolev uurimine hõlmab ainult selliseid grafiitlelektroode ja nende jaoks vajalikke nipleid, mille näivtihedus on 1,65 g/cm3 või enam ja mille elektritakistus on 6,0 μΩ.m või vähem. Selliste tehniliste parameetritega grafiitelektroodisüsteemid võivad juhtida väga tugevat voolu.

| (15) | Üks India eksportija teatas, et mõningatel juhtudel tootis ta vaatlusalust toodet, kasutamata kõrgekvaliteedilist nõeljat koksi ehk tippkvaliteediga naftakoksi, mida kaebuse esitajad pidasid selle äriühingu väitel hädavajalikuks, et toota põhjendustes 12–14 esitatud spetsifikatsioonidele vastavat toodet. Seetõttu taotles see eksportija, et uurimisest jäetaks välja grafiitelektroodid ja nende jaoks vajalikud niplid, mille valmistamiseks pole kasutatud kõrgekvaliteedilist nõeljat koksi. Grafiitelektroodisüsteemide tootmisel on tõepoolest võimalik kasutada erineva kvaliteediga naftakoksi. Tootemääratluse määravad ära siiski lõpptoote füüsikalised ja tehnilised omadused ja selle lõppotstarve, mitte selle valmistamiseks kasutatud tooraine. Kui Indiast pärit ühendusse imporditavate grafiitelektroodide ja nende jaoks vajalike niplite omadused vastavad tootemääratluses kirjeldatud füüsikalistele ja tehnilistele põhiomadustele, loetakse need vaatlusaluseks tooteks. Sellest tulenevalt lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(15)

Üks India eksportija teatas, et mõningatel juhtudel tootis ta vaatlusalust toodet, kasutamata kõrgekvaliteedilist nõeljat koksi ehk tippkvaliteediga naftakoksi, mida kaebuse esitajad pidasid selle äriühingu väitel hädavajalikuks, et toota põhjendustes 12–14 esitatud spetsifikatsioonidele vastavat toodet. Seetõttu taotles see eksportija, et uurimisest jäetaks välja grafiitelektroodid ja nende jaoks vajalikud niplid, mille valmistamiseks pole kasutatud kõrgekvaliteedilist nõeljat koksi. Grafiitelektroodisüsteemide tootmisel on tõepoolest võimalik kasutada erineva kvaliteediga naftakoksi. Tootemääratluse määravad ära siiski lõpptoote füüsikalised ja tehnilised omadused ja selle lõppotstarve, mitte selle valmistamiseks kasutatud tooraine. Kui Indiast pärit ühendusse imporditavate grafiitelektroodide ja nende jaoks vajalike niplite omadused vastavad tootemääratluses kirjeldatud füüsikalistele ja tehnilistele põhiomadustele, loetakse need vaatlusaluseks tooteks. Sellest tulenevalt lükati see väide tagasi.

2.   SAMASUGUNE TOODE

| (16) | Leiti, et Indiast ühendusse eksporditavatel toodetel, Indias toodetavatel ja sealsel siseturul müüdavatel toodetel ning ühenduse tootjate poolt ühenduses valmistatavatel ja müüdavatel toodetel on ühesugused füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ning sama kasutusotstarve, seepärast peetakse neid samasugusteks toodeteks algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(16)

Leiti, et Indiast ühendusse eksporditavatel toodetel, Indias toodetavatel ja sealsel siseturul müüdavatel toodetel ning ühenduse tootjate poolt ühenduses valmistatavatel ja müüdavatel toodetel on ühesugused füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ning sama kasutusotstarve, seepärast peetakse neid samasugusteks toodeteks algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

C.   SUBSIDEERIMINE

1.   SISSEJUHATUS

| (17) | Kaebuses sisalduva teabe ja komisjoni küsimustikule antud vastuste põhjal uuriti järgmist viit kava, mille raames annab India valitsus väidetavalt ekspordisubsiidiume:






  i) | imporditollimaksude hüvituskava (Duty Entitlement Passbook – DEPB) |
| --- | --- | --- |

(17)

Kaebuses sisalduva teabe ja komisjoni küsimustikule antud vastuste põhjal uuriti järgmist viit kava, mille raames annab India valitsus väidetavalt ekspordisubsiidiume:

i)

imporditollimaksude hüvituskava (Duty Entitlement Passbook – DEPB)

| ii) | kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (Export Promotion Capital Goods – EPCG) |
| --- | --- |

ii)

kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (Export Promotion Capital Goods – EPCG)

| iii) | eellubade kava (Advance Licence Scheme – ALS) |
| --- | --- |

iii)

eellubade kava (Advance Licence Scheme – ALS)

| iv) | eksportkauba tootmise eritsoonid/ekspordisuunitlusega üksused (Export Processing Zones/Export Oriented Units — EPZ/EOU) |
| --- | --- |

iv)

eksportkauba tootmise eritsoonid/ekspordisuunitlusega üksused (Export Processing Zones/Export Oriented Units — EPZ/EOU)

| v) | tulumaksuvabastuse kava (TMV). |
| --- | --- |

v)

tulumaksuvabastuse kava (TMV).

| (18) | Eespool nimetatud kavad i, ii, iii ja iv põhinevad 1992. aasta väliskaubanduse (arendamise ja reguleerimise) seadusel (nr 22, 1992), mis jõustus 7. augustil 1992 (edaspidi “väliskaubanduse seadus”). Nimetatud seadus lubab India valitsusel väljastada ekspordi- ja impordipoliitikat käsitlevaid teadaandeid, mis võetakse kokku dokumentides pealkirjaga “Ekspordi- ja impordipoliitika”, mida antakse välja iga viie aasta tagant ja mida ajakohastatakse korrapäraselt. Antud juhul on uurimisperioodi suhtes asjakohane ekspordi- ja impordipoliitika dokument viieaastane tegevuskava ajavahemikuks 1. aprillist 2002 kuni 31. märtsini 2007. Lisaks sellele sätestab India valitsus India väliskaubanduspoliitikas rakendatavad menetlused dokumendis “Menetlusjuhend 1. aprillist 2002 kuni 31. märtsini 2007”, mida samuti ajakohastatakse korrapäraselt. |
| --- | --- |

(18)

Eespool nimetatud kavad i, ii, iii ja iv põhinevad 1992. aasta väliskaubanduse (arendamise ja reguleerimise) seadusel (nr 22, 1992), mis jõustus 7. augustil 1992 (edaspidi “väliskaubanduse seadus”). Nimetatud seadus lubab India valitsusel väljastada ekspordi- ja impordipoliitikat käsitlevaid teadaandeid, mis võetakse kokku dokumentides pealkirjaga “Ekspordi- ja impordipoliitika”, mida antakse välja iga viie aasta tagant ja mida ajakohastatakse korrapäraselt. Antud juhul on uurimisperioodi suhtes asjakohane ekspordi- ja impordipoliitika dokument viieaastane tegevuskava ajavahemikuks 1. aprillist 2002 kuni 31. märtsini 2007. Lisaks sellele sätestab India valitsus India väliskaubanduspoliitikas rakendatavad menetlused dokumendis “Menetlusjuhend 1. aprillist 2002 kuni 31. märtsini 2007”, mida samuti ajakohastatakse korrapäraselt.

| (19) | Ekspordi- ja impordipoliitika dokumendis, mis hõlmab ajavahemikku 1. aprillist 2002 kuni 31. märtsini 2007, on selgelt sätestatud, et enne nimetatud poliitika jõustumist väljastatud litsentsid/sertifikaadid/load jäävad kehtima ka edaspidi, k.a uurimisperioodi ajaks, sel eesmärgil, milleks need litsentsid/sertifikaadid/load väljastati, kui ei ole sätestatud teisiti. |
| --- | --- |

(19)

Ekspordi- ja impordipoliitika dokumendis, mis hõlmab ajavahemikku 1. aprillist 2002 kuni 31. märtsini 2007, on selgelt sätestatud, et enne nimetatud poliitika jõustumist väljastatud litsentsid/sertifikaadid/load jäävad kehtima ka edaspidi, k.a uurimisperioodi ajaks, sel eesmärgil, milleks need litsentsid/sertifikaadid/load väljastati, kui ei ole sätestatud teisiti.

| (20) | Kui käesolevas tekstis viidatakse edaspidi eespool nimetatud uuritud kavade i–iv õiguslikule alusele, tehakse seda seoses dokumendiga “Ekspordi- ja impordipoliitika”, mis hõlmab ajavahemikku 1. aprillist 2002 kuni 31. märtsini 2007, ja dokumendiga “Menetlusjuhend 1. aprillist 2002 kuni 31. märtsini 2007” (1. köide). |
| --- | --- |

(20)

Kui käesolevas tekstis viidatakse edaspidi eespool nimetatud uuritud kavade i–iv õiguslikule alusele, tehakse seda seoses dokumendiga “Ekspordi- ja impordipoliitika”, mis hõlmab ajavahemikku 1. aprillist 2002 kuni 31. märtsini 2007, ja dokumendiga “Menetlusjuhend 1. aprillist 2002 kuni 31. märtsini 2007” (1. köide).

| (21) | Eespool punktis v nimetatud tulumaksuvabastus põhineb 1961. aasta tulumaksuseadusel, mida muudetakse igal aastal rahandusseadusega. |
| --- | --- |

(21)

Eespool punktis v nimetatud tulumaksuvabastus põhineb 1961. aasta tulumaksuseadusel, mida muudetakse igal aastal rahandusseadusega.

| (22) | Algmääruse artikli 14 lõike 5 punktis b on sätestatud, et teatud arengumaadest, st subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu VII lisas osutatud WTO liikmete hulka kuuluvatest arengumaadest ning nendest WTO liikmete hulka kuuluvatest arengumaadest, kes on täielikult kaotanud ekspordisubsiidiumid, pärit importkaubale kohaldatav 3-protsendine subsideerimise miinimumlävi kaotab kehtivuse kaheksa aasta möödumisel WTO lepingu jõustumise kuupäevast. Arvestades, et nimetatud leping jõustus 1. jaanuaril 1995. aastal, ei ole see subsideerimislävi enam kehtiv. Vastavalt algmääruse artikli 14 lõike 5 punktis a sätestatule on miinimumlävi kõigist arengumaadest imporditava kauba puhul nüüd 2 %. Lisaks 3-protsendise miinimumläve kohaldamisele subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu VII lisas osutatud riikide suhtes, kohaldati EL-is nimetatud riikide suhtes ka 0,3-protsendist miinimumläve iga subsideerimiskava kohta. Kuna subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu VII lisas osutatud riikide suhtes kohaldatav miinimumlävi ei kehti enam, loetakse ka üksikute kavade suhtes kohaldatav lävi kehtivuse kaotanuks. |
| --- | --- |

(22)

Algmääruse artikli 14 lõike 5 punktis b on sätestatud, et teatud arengumaadest, st subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu VII lisas osutatud WTO liikmete hulka kuuluvatest arengumaadest ning nendest WTO liikmete hulka kuuluvatest arengumaadest, kes on täielikult kaotanud ekspordisubsiidiumid, pärit importkaubale kohaldatav 3-protsendine subsideerimise miinimumlävi kaotab kehtivuse kaheksa aasta möödumisel WTO lepingu jõustumise kuupäevast. Arvestades, et nimetatud leping jõustus 1. jaanuaril 1995. aastal, ei ole see subsideerimislävi enam kehtiv. Vastavalt algmääruse artikli 14 lõike 5 punktis a sätestatule on miinimumlävi kõigist arengumaadest imporditava kauba puhul nüüd 2 %. Lisaks 3-protsendise miinimumläve kohaldamisele subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu VII lisas osutatud riikide suhtes, kohaldati EL-is nimetatud riikide suhtes ka 0,3-protsendist miinimumläve iga subsideerimiskava kohta. Kuna subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu VII lisas osutatud riikide suhtes kohaldatav miinimumlävi ei kehti enam, loetakse ka üksikute kavade suhtes kohaldatav lävi kehtivuse kaotanuks.

2.   IMPORDITOLLIMAKSUDE HÜVITUSKAVA (DEPB)

a)   Õiguslik alus

| (23) | Imporditollimaksude hüvituskava (edaspidi “hüvituskava”) jõustus 1. aprillil 1997. aastal tolliteadaandega nr 34/97. Kava üksikasjalik kirjeldus on toodud dokumendi „Ekspordi- ja impordipoliitika” lõikudes 4.3.1 kuni 4.3.4 ja menetlusjuhendi lõikudes 4.37 kuni 4.53. Hüvituskava hakati kasutama pärast seda, kui 31. märtsil 1997. aastal lõpetati Passbook-kava. Hüvituskava hõlmas algusest peale kahte liiki DEPB d – ekspordieelne DEPB ja ekspordijärgne DEPB. |
| --- | --- |

(23)

Imporditollimaksude hüvituskava (edaspidi “hüvituskava”) jõustus 1. aprillil 1997. aastal tolliteadaandega nr 34/97. Kava üksikasjalik kirjeldus on toodud dokumendi „Ekspordi- ja impordipoliitika” lõikudes 4.3.1 kuni 4.3.4 ja menetlusjuhendi lõikudes 4.37 kuni 4.53. Hüvituskava hakati kasutama pärast seda, kui 31. märtsil 1997. aastal lõpetati Passbook-kava. Hüvituskava hõlmas algusest peale kahte liiki DEPB d – ekspordieelne DEPB ja ekspordijärgne DEPB.

| (24) | India valitsus rõhutas, et ekspordieelne hüvituskava kuulutati kehtetuks 2000. aasta 1. aprillil ja ei ole seetõttu uurimisperioodi seisukohast oluline. Tehti kindlaks, et ükski äriühing ei kasutanud ekspordieelsest hüvituskavast tulenevaid soodustusi ja seetõttu ei ole vaja kindlaks määrata ekspordieelse hüvituskava tasakaalustatavust. Seega põhineb selle hüvituskava järgnev analüüs ainult ekspordijärgsel DEPB l. |
| --- | --- |

(24)

India valitsus rõhutas, et ekspordieelne hüvituskava kuulutati kehtetuks 2000. aasta 1. aprillil ja ei ole seetõttu uurimisperioodi seisukohast oluline. Tehti kindlaks, et ükski äriühing ei kasutanud ekspordieelsest hüvituskavast tulenevaid soodustusi ja seetõttu ei ole vaja kindlaks määrata ekspordieelse hüvituskava tasakaalustatavust. Seega põhineb selle hüvituskava järgnev analüüs ainult ekspordijärgsel DEPB l.

b)   Kõlblikkus

| (25) | Ekspordijärgset hüvituskava võivad kasutada tootvad eksportijad ja vahendavad eksportijad (ehk hulgimüüjad). |
| --- | --- |

(25)

Ekspordijärgset hüvituskava võivad kasutada tootvad eksportijad ja vahendavad eksportijad (ehk hulgimüüjad).

c)   Ekspordijärgse hüvituskava praktiline rakendamine

| (26) | Selle kava alusel võib iga tingimustele vastav eksportija taotleda krediiti, mis arvutatakse protsendimäärana eksporditud valmistoodete väärtusest. India ametiasutused on standardsete sisend/väljundnormide (SION) alusel kehtestanud sellised DEPB-määrad enamiku toodete, sealhulgas vaatlusaluste toodete jaoks. Litsents, kuhu märgitakse antav krediit, väljastatakse automaatselt taotluse saamisel. |
| --- | --- |

(26)

Selle kava alusel võib iga tingimustele vastav eksportija taotleda krediiti, mis arvutatakse protsendimäärana eksporditud valmistoodete väärtusest. India ametiasutused on standardsete sisend/väljundnormide (SION) alusel kehtestanud sellised DEPB-määrad enamiku toodete, sealhulgas vaatlusaluste toodete jaoks. Litsents, kuhu märgitakse antav krediit, väljastatakse automaatselt taotluse saamisel.

| (27) | Ekspordijärgne hüvituskava võimaldab selle krediidi kasutamist tollimaksude tasumiseks mis tahes järgnevalt imporditavate kaupade eest, välja arvatud selliste kaupade importimisel, mille suhtes kehtivad impordipiirangud või -keelud. Sellise krediidi alusel imporditud kaupu võib müüa siseturul (kui nende suhtes kohaldatakse müügimaksu) või kasutada muul viisil. |
| --- | --- |

(27)

Ekspordijärgne hüvituskava võimaldab selle krediidi kasutamist tollimaksude tasumiseks mis tahes järgnevalt imporditavate kaupade eest, välja arvatud selliste kaupade importimisel, mille suhtes kehtivad impordipiirangud või -keelud. Sellise krediidi alusel imporditud kaupu võib müüa siseturul (kui nende suhtes kohaldatakse müügimaksu) või kasutada muul viisil.

| (28) | Hüvituslitsentsid on vabalt üleantavad ja seetõttu müüakse neid tihti. Hüvituslitsentsi taotlemisel makstakse lõivu 0,5 % ulatuses saadava krediidi väärtusest ja litsentsi kehtivusperiood on 12 kuud selle väljastamise kuupäevast alates. Seega võidi kaheaastase ajavahemiku jooksul (1.4.2001–31.3.2003) väljastatud litsentse uurimisperioodi ajal müüa või kasutada imporditollimaksude tasumiseks. |
| --- | --- |

(28)

Hüvituslitsentsid on vabalt üleantavad ja seetõttu müüakse neid tihti. Hüvituslitsentsi taotlemisel makstakse lõivu 0,5 % ulatuses saadava krediidi väärtusest ja litsentsi kehtivusperiood on 12 kuud selle väljastamise kuupäevast alates. Seega võidi kaheaastase ajavahemiku jooksul (1.4.2001–31.3.2003) väljastatud litsentse uurimisperioodi ajal müüa või kasutada imporditollimaksude tasumiseks.

| (29) | Enne uurimisperioodi, s.t kuni 31. märtsini 2002 oli hüvituslitsentsi esitamisel võimalik tavalist imporditollimaksu tasuda litsentsi nimiväärtuse ulatuses. Lisaks sellele andis hüvituslitsents ka õiguse vabastusele veel teisestki maksust, nimelt täiendavast eritollimaksust (Special Additional Duty – SAD, edaspidi eritollimaks). Väärtuselise eritollimaksu määr on 4 % enamiku Indiasse imporditavate kaupade, kaasa arvatud vaatlusaluse toote tollimakse sisaldavast tolliväärtusest. Kuigi selle kava kohaselt saadi vabastus eritollimaksust hüvituslitsentsi esitamisel, ei võetud kokkuhoitud eritollimaksusummat litsentsiga antud krediidi summast maha. Seega saadi hüvituskava alusel lisaks hüvituslitsentsi nimiväärtusele veel lisakasu. |
| --- | --- |

(29)

Enne uurimisperioodi, s.t kuni 31. märtsini 2002 oli hüvituslitsentsi esitamisel võimalik tavalist imporditollimaksu tasuda litsentsi nimiväärtuse ulatuses. Lisaks sellele andis hüvituslitsents ka õiguse vabastusele veel teisestki maksust, nimelt täiendavast eritollimaksust (Special Additional Duty – SAD, edaspidi eritollimaks). Väärtuselise eritollimaksu määr on 4 % enamiku Indiasse imporditavate kaupade, kaasa arvatud vaatlusaluse toote tollimakse sisaldavast tolliväärtusest. Kuigi selle kava kohaselt saadi vabastus eritollimaksust hüvituslitsentsi esitamisel, ei võetud kokkuhoitud eritollimaksusummat litsentsiga antud krediidi summast maha. Seega saadi hüvituskava alusel lisaks hüvituslitsentsi nimiväärtusele veel lisakasu.

| (30) | Alates uurimisperioodi algusest, s.t 1. aprillist 2004 tühistas India valitsus hüvituskava alusel antava vabastuse eritollimaksust. Seetõttu arvati uurimisperioodi jooksul igasugune eritollimaksu tasaarvestamine maha otse importija esitatud hüvituslitsentsile kantud krediidist. Selleks, et võtta arvesse seda kavasse tehtud muudatust ja sisuliselt kompenseerida eksportijatele hüvesid, mis olid varem kättesaadavad eritollimaksu vabastuse näol, tõstis India valitsus DEPB-määrasid alates 1. aprillist 2002, tehes muudatuse vaatlusaluse toote standardsetesse sisend/väljundnormidesse (SION). Samuti väljastas India valitsus taotluse korral täiendavat krediiti olemasolevate litsentside jaoks, mis olid välja antud enne 1. aprilli 2002, suurendamaks antud krediiti muudetud DEPB-määra tasemeni. |
| --- | --- |

(30)

Alates uurimisperioodi algusest, s.t 1. aprillist 2004 tühistas India valitsus hüvituskava alusel antava vabastuse eritollimaksust. Seetõttu arvati uurimisperioodi jooksul igasugune eritollimaksu tasaarvestamine maha otse importija esitatud hüvituslitsentsile kantud krediidist. Selleks, et võtta arvesse seda kavasse tehtud muudatust ja sisuliselt kompenseerida eksportijatele hüvesid, mis olid varem kättesaadavad eritollimaksu vabastuse näol, tõstis India valitsus DEPB-määrasid alates 1. aprillist 2002, tehes muudatuse vaatlusaluse toote standardsetesse sisend/väljundnormidesse (SION). Samuti väljastas India valitsus taotluse korral täiendavat krediiti olemasolevate litsentside jaoks, mis olid välja antud enne 1. aprilli 2002, suurendamaks antud krediiti muudetud DEPB-määra tasemeni.

d)   Järeldused ekspordijärgse DEPB kohta

| (31) | Kui äriühing ekspordib kaupa, antakse talle krediiti, mida saab kasutada tollimaksude maksmiseks mitmesuguste kaupade importimisel tulevikus või mille võib lihtsalt avatud turul maha müüa. |
| --- | --- |

(31)

Kui äriühing ekspordib kaupa, antakse talle krediiti, mida saab kasutada tollimaksude maksmiseks mitmesuguste kaupade importimisel tulevikus või mille võib lihtsalt avatud turul maha müüa.

| (32) | Krediidisumma arvutatakse välja automaatselt SION-määrade alusel sõltumata sellest kas asjaomane kaup on imporditud, kas selle pealt on makstud tollimaksu ja kas seda kasutati tegelikult eksporditava kauba tootmiseks ja kui kasutati, siis kui suures koguses. Tegelikult võib äriühing taotleda litsentsi väljastamist minevikus eksporditud kauba alusel sõltumata sellest, kas see äriühing impordib midagi või ostab kauba muudest allikatest. Hüvituskava krediiti loetakse rahaliseks toetuseks, kuna seda antakse toetusena. See sisaldab otsest vahendite ülekandmist, kuna krediiti on võimalik müüa või sularahaks ümber arvestada või kasutada imporditollimaksude hüvitamiseks, mille tulemusena loobub India valitsust tulust, mida ta muidu saaks. |
| --- | --- |

(32)

Krediidisumma arvutatakse välja automaatselt SION-määrade alusel sõltumata sellest kas asjaomane kaup on imporditud, kas selle pealt on makstud tollimaksu ja kas seda kasutati tegelikult eksporditava kauba tootmiseks ja kui kasutati, siis kui suures koguses. Tegelikult võib äriühing taotleda litsentsi väljastamist minevikus eksporditud kauba alusel sõltumata sellest, kas see äriühing impordib midagi või ostab kauba muudest allikatest. Hüvituskava krediiti loetakse rahaliseks toetuseks, kuna seda antakse toetusena. See sisaldab otsest vahendite ülekandmist, kuna krediiti on võimalik müüa või sularahaks ümber arvestada või kasutada imporditollimaksude hüvitamiseks, mille tulemusena loobub India valitsust tulust, mida ta muidu saaks.

| (33) | Algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunktis ii on sätestatud erand muu hulgas tagasimakseskeemide ja asendamise puhul rakendatavate tagasimakseskeemide kohta, mis vastavad I lisa punktis i, II lisas (tagastamise määratlus ja kord) ja III lisas (asendamise puhul rakendatava tagastamise määratlus ja kord) sätestatud rangetele eeskirjadele. |
| --- | --- |

(33)

Algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunktis ii on sätestatud erand muu hulgas tagasimakseskeemide ja asendamise puhul rakendatavate tagasimakseskeemide kohta, mis vastavad I lisa punktis i, II lisas (tagastamise määratlus ja kord) ja III lisas (asendamise puhul rakendatava tagastamise määratlus ja kord) sätestatud rangetele eeskirjadele.

| (34) | Sellisel juhul ei ole eksportija kohustatud tollimaksuvabalt imporditud kaupa tootmisprotsessis tegelikult tarbima ning krediidisumma arvutamise aluseks ei ole tegelikult tarbitud sisendid. |
| --- | --- |

(34)

Sellisel juhul ei ole eksportija kohustatud tollimaksuvabalt imporditud kaupa tootmisprotsessis tegelikult tarbima ning krediidisumma arvutamise aluseks ei ole tegelikult tarbitud sisendid.

| (35) | Lisaks sellele puudub süsteem või menetlus, mille abil saaks kontrollida, milliseid sisendeid eksporttoote tootmisprotsessis tegelikult kasutatakse või kas impordimakse on makstud ülemäära algmääruse I lisa punkti i ning II ja III lisa tähenduses. |
| --- | --- |

(35)

Lisaks sellele puudub süsteem või menetlus, mille abil saaks kontrollida, milliseid sisendeid eksporttoote tootmisprotsessis tegelikult kasutatakse või kas impordimakse on makstud ülemäära algmääruse I lisa punkti i ning II ja III lisa tähenduses.

| (36) | Lisaks on eksportijatel õigus saada hüvituskava alusel soodustusi olenemata sellest, kas nad impordivad mingeid tootmissisendeid või mitte. Soodustuste saamiseks piisab sellest, kui eksportija lihtsalt ekspordib kaubad, tõendamata sisendite importimist. Seega on eksportijatel, kes hangivad kõik oma tootmissisendid kodumaalt ega impordi kaupu, mida saab kasutada sisenditena, õigus saada hüvituskava alusel soodustusi. Järelikult ei vasta ekspordijärgne hüvituskava algmääruse I–III lisa kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(36)

Lisaks on eksportijatel õigus saada hüvituskava alusel soodustusi olenemata sellest, kas nad impordivad mingeid tootmissisendeid või mitte. Soodustuste saamiseks piisab sellest, kui eksportija lihtsalt ekspordib kaubad, tõendamata sisendite importimist. Seega on eksportijatel, kes hangivad kõik oma tootmissisendid kodumaalt ega impordi kaupu, mida saab kasutada sisenditena, õigus saada hüvituskava alusel soodustusi. Järelikult ei vasta ekspordijärgne hüvituskava algmääruse I–III lisa kriteeriumidele.

| (37) | Kuna puuduvad i) nõue, et imporditud sisendid tarbitaks tootmisprotsessis ja ii) algmääruse II lisa kohaselt nõutav kontrollsüsteem, ei saa ekspordijärgset hüvituskava lugeda algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii alusel lubatavaks tagastussüsteemiks või asendamise puhul kasutatavaks tagastussüsteemiks (III lisa). |
| --- | --- |

(37)

Kuna puuduvad i) nõue, et imporditud sisendid tarbitaks tootmisprotsessis ja ii) algmääruse II lisa kohaselt nõutav kontrollsüsteem, ei saa ekspordijärgset hüvituskava lugeda algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii alusel lubatavaks tagastussüsteemiks või asendamise puhul kasutatavaks tagastussüsteemiks (III lisa).

| (38) | Kuna seetõttu ei saa kohaldada eespool nimetatud tagastussüsteemi ja asendamise puhul kasutatavat tagastussüsteemi käsitlevat erandit subsiidiumi määratlusest, millele viidatakse põhjenduses 32, ei toimu imporditollimaksude ülemäärast tagastamist ja tasakaalustatavaks soodustuseks on tavaliselt igasuguselt impordilt võetavate tollimaksude tagastamine. |
| --- | --- |

(38)

Kuna seetõttu ei saa kohaldada eespool nimetatud tagastussüsteemi ja asendamise puhul kasutatavat tagastussüsteemi käsitlevat erandit subsiidiumi määratlusest, millele viidatakse põhjenduses 32, ei toimu imporditollimaksude ülemäärast tagastamist ja tasakaalustatavaks soodustuseks on tavaliselt igasuguselt impordilt võetavate tollimaksude tagastamine.

| (39) | Hüvituskava litsentsi omanik saab kasu India valitsuse rahalisest toetusest ja valitsusel jääb saamata tulu, mida ta muidu saaks ning seetõttu on kõnealune kava subsiidium. Tegemist on subsiidiumiga, mis sõltub õiguslikult ekspordijõudlusest algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a tähenduses, kuna, nagu eespool selgitatud, on seda võimalik saada ainult eksporditegevuse käigus. Seetõttu loetakse see subsiidium spetsiifiliseks ja seega tasakaalustatavaks. |
| --- | --- |

(39)

Hüvituskava litsentsi omanik saab kasu India valitsuse rahalisest toetusest ja valitsusel jääb saamata tulu, mida ta muidu saaks ning seetõttu on kõnealune kava subsiidium. Tegemist on subsiidiumiga, mis sõltub õiguslikult ekspordijõudlusest algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a tähenduses, kuna, nagu eespool selgitatud, on seda võimalik saada ainult eksporditegevuse käigus. Seetõttu loetakse see subsiidium spetsiifiliseks ja seega tasakaalustatavaks.

e)   Subsiidiumisumma arvutamine ekspordijärgse hüvituskava puhul

| (40) | Äriühingute saadud kasu arvutati litsentsidega määratud krediidisumma alusel, mis on ära kasutatud või üle antud (müüdud) uurimisperioodi ajal. Selleks, et võimalikult täpselt teha kindlaks saamatajäänud tulu suurus, tuleb teha vahet uurimisperioodi jooksul väljastatud ja kasutatud litsentside, uurimisperioodi jooksul väljastatud ja üleantud litsentside, enne uurimisperioodi algust väljastatud ja uurimisperioodi ajal kasutatud litsentside ning enne uurimisperioodi algust väljastatud ja uurimisperioodi ajal üleantud litsentside vahel. |
| --- | --- |

(40)

Äriühingute saadud kasu arvutati litsentsidega määratud krediidisumma alusel, mis on ära kasutatud või üle antud (müüdud) uurimisperioodi ajal. Selleks, et võimalikult täpselt teha kindlaks saamatajäänud tulu suurus, tuleb teha vahet uurimisperioodi jooksul väljastatud ja kasutatud litsentside, uurimisperioodi jooksul väljastatud ja üleantud litsentside, enne uurimisperioodi algust väljastatud ja uurimisperioodi ajal kasutatud litsentside ning enne uurimisperioodi algust väljastatud ja uurimisperioodi ajal üleantud litsentside vahel.

| (41) | Juhul kui hüvituslitsents väljastati uurimisperioodi jooksul ja koostööd teinud eksportiv tootja kasutas seda kauba importimiseks ilma kohaldatavaid tollimakse (sealhulgas eritollimaksu) maksmata, arvutati saadud kasu kogu saamatajäänud imporditollimaksude summa alusel, mis arvati maha asjaomase hüvituslitsentsi krediidisaldost. |
| --- | --- |

(41)

Juhul kui hüvituslitsents väljastati uurimisperioodi jooksul ja koostööd teinud eksportiv tootja kasutas seda kauba importimiseks ilma kohaldatavaid tollimakse (sealhulgas eritollimaksu) maksmata, arvutati saadud kasu kogu saamatajäänud imporditollimaksude summa alusel, mis arvati maha asjaomase hüvituslitsentsi krediidisaldost.

| (42) | Juhul kui hüvituslitsents väljastati ja anti üle (müüdi) uurimisperioodi jooksul, arvutati saadud kasu litsentsiga määratud krediidisumma (nominaalväärtuse) alusel sõltumata sellest, mis oli litsentsi müügihind, kuna litsentsi müük on puhtalt äriline otsus, mis ei muuda hüvituskava alusel saadava kasu suurust (mis võrdub India valitsuse poolse vahendite üleandmisega). |
| --- | --- |

(42)

Juhul kui hüvituslitsents väljastati ja anti üle (müüdi) uurimisperioodi jooksul, arvutati saadud kasu litsentsiga määratud krediidisumma (nominaalväärtuse) alusel sõltumata sellest, mis oli litsentsi müügihind, kuna litsentsi müük on puhtalt äriline otsus, mis ei muuda hüvituskava alusel saadava kasu suurust (mis võrdub India valitsuse poolse vahendite üleandmisega).

| (43) | Juhul kui hüvituslitsents väljastati enne uurimisperioodi algust ja koostööd teinud eksportiv tootja kasutas seda uurimisperioodi jooksul kauba importimiseks ilma kohaldatavaid tollimakse maksmata, arvutati saadud kasu kogu saamatajäänud imporditollimaksude (sealhulgas eritollimaksu) summa alusel, mis oli maha arvatud asjaomase hüvituslitsentsi krediidisaldost. Samuti võeti India valitsuse poolt saamatajäänud tulu suuruse kindlakstegemisel arvesse suurendatud hüvituskava krediidi jaoks eespool kirjeldatud viisil väljaantud täiendavaid litsentse selles ulatuses, milles neid kasutati tollimaksude tasumiseks. |
| --- | --- |

(43)

Juhul kui hüvituslitsents väljastati enne uurimisperioodi algust ja koostööd teinud eksportiv tootja kasutas seda uurimisperioodi jooksul kauba importimiseks ilma kohaldatavaid tollimakse maksmata, arvutati saadud kasu kogu saamatajäänud imporditollimaksude (sealhulgas eritollimaksu) summa alusel, mis oli maha arvatud asjaomase hüvituslitsentsi krediidisaldost. Samuti võeti India valitsuse poolt saamatajäänud tulu suuruse kindlakstegemisel arvesse suurendatud hüvituskava krediidi jaoks eespool kirjeldatud viisil väljaantud täiendavaid litsentse selles ulatuses, milles neid kasutati tollimaksude tasumiseks.

| (44) | Juhtudel, kus hüvituslitsents väljastati enne uurimisperioodi algust ja anti üle (müüdi) uurimisperioodi jooksul, selgus, et selliseid litsentse müüdi nende nominaalväärtusest suurema hinnaga. Nagu eespool kirjeldatud, oli sellise juurdehindluse põhjuseks kõnealuste litsentsidega antav täiendav eritollimaksuvabastus. Teadmata, milliseid tooteid nende litsentside ostjad importisid, on India valitsuse poolt saamatajäänud tulu kogusuurust võimatu kindlaks määrata. Kuid konservatiivsele hinnangule tuginedes pidi see summa olema litsentsi müügihinnaga vähemalt võrdne, kuna litsentsi ostmine hinnaga, mis ületab selle tegeliku väärtuse, ei ole majanduslikult otstarbekas. Seega arvutati saadud kasu suurus litsentsi müügihinna alusel. |
| --- | --- |

(44)

Juhtudel, kus hüvituslitsents väljastati enne uurimisperioodi algust ja anti üle (müüdi) uurimisperioodi jooksul, selgus, et selliseid litsentse müüdi nende nominaalväärtusest suurema hinnaga. Nagu eespool kirjeldatud, oli sellise juurdehindluse põhjuseks kõnealuste litsentsidega antav täiendav eritollimaksuvabastus. Teadmata, milliseid tooteid nende litsentside ostjad importisid, on India valitsuse poolt saamatajäänud tulu kogusuurust võimatu kindlaks määrata. Kuid konservatiivsele hinnangule tuginedes pidi see summa olema litsentsi müügihinnaga vähemalt võrdne, kuna litsentsi ostmine hinnaga, mis ületab selle tegeliku väärtuse, ei ole majanduslikult otstarbekas. Seega arvutati saadud kasu suurus litsentsi müügihinna alusel.

| (45) | Nagu põhjenduses 25 välja toodud, põhineb hüvituskava alusel saadav kasu eksporditud valmistoodete väärtusel ning seda ei anta valmistatud, toodetud, eksporditud või veetud koguste alusel. Seetõttu jaotati väljaarvutatud subsiidiumisumma uurimisperioodi ekspordi kogukäibele vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2. Kasu väljaarvutamisel arvati sellest maha subsiidiumi saamisega vältimatult setud lõivud kooskõlas algmääruse artikli 7 lõike 1 punktiga a. |
| --- | --- |

(45)

Nagu põhjenduses 25 välja toodud, põhineb hüvituskava alusel saadav kasu eksporditud valmistoodete väärtusel ning seda ei anta valmistatud, toodetud, eksporditud või veetud koguste alusel. Seetõttu jaotati väljaarvutatud subsiidiumisumma uurimisperioodi ekspordi kogukäibele vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2. Kasu väljaarvutamisel arvati sellest maha subsiidiumi saamisega vältimatult setud lõivud kooskõlas algmääruse artikli 7 lõike 1 punktiga a.

| (46) | Äriühingud taotlesid, et hüvituskava alusel saadava kasu väljaarvutamisel tuleks maha arvata ka eriteenuseid pakkuvatele agentidele makstavate tasudega seotud kulud, müügi pealt makstavad vahendustasud ja mitmesugused muud kulutused. Sellega seoses tuleks märkida, et kolmandate isikute teenuste kasutamine litsentside ostu ja müügi puhul on puhtalt äriline otsus, mis ei muuda litsentsidega määratud krediidisumma suurust. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõike 1 punktile a kuuluvad mahaarvamisele igal juhul ainult subsiidiumi saamisega vältimatult setud kulud. Kuna eespool nimetatud kulud ei ole subsiidiumi saamise tingimustele vastamisel vältimatud, lükati taotlused tagasi. |
| --- | --- |

(46)

Äriühingud taotlesid, et hüvituskava alusel saadava kasu väljaarvutamisel tuleks maha arvata ka eriteenuseid pakkuvatele agentidele makstavate tasudega seotud kulud, müügi pealt makstavad vahendustasud ja mitmesugused muud kulutused. Sellega seoses tuleks märkida, et kolmandate isikute teenuste kasutamine litsentside ostu ja müügi puhul on puhtalt äriline otsus, mis ei muuda litsentsidega määratud krediidisumma suurust. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõike 1 punktile a kuuluvad mahaarvamisele igal juhul ainult subsiidiumi saamisega vältimatult setud kulud. Kuna eespool nimetatud kulud ei ole subsiidiumi saamise tingimustele vastamisel vältimatud, lükati taotlused tagasi.

| (47) | Äriühingud väitsid ka, et hüvituslitsentsidest saadud tulu suurendas nende sissetulekut ja seega ka nende maksukohustusi, eelkõige ettevõtte tulumaksu. Seetõttu taotlesid nad, et hüvituskava alusel saadavast kasust tuleks maha arvata äriühingu poolt tasumisele kuuluva tulumaksu summa. |
| --- | --- |

(47)

Äriühingud väitsid ka, et hüvituslitsentsidest saadud tulu suurendas nende sissetulekut ja seega ka nende maksukohustusi, eelkõige ettevõtte tulumaksu. Seetõttu taotlesid nad, et hüvituskava alusel saadavast kasust tuleks maha arvata äriühingu poolt tasumisele kuuluva tulumaksu summa.

| (48) | Äriühingu maksukoormus võib muutuda vastavalt sellele, kuidas äriühing otsustab subsiidiumikava alusel saadavat soodustust kasutada, antud juhul kas kasutada litsentse imporditollimaksude tasumiseks või litsentsid maha müüa. Uurimist korraldava ametiasutuse ülesandeks ei ole uurida seda, kuidas võib selline soodustus mõjutada äriühingu maksukoormust. Sellest tulenevalt lükati väide tagasi. |
| --- | --- |

(48)

Äriühingu maksukoormus võib muutuda vastavalt sellele, kuidas äriühing otsustab subsiidiumikava alusel saadavat soodustust kasutada, antud juhul kas kasutada litsentse imporditollimaksude tasumiseks või litsentsid maha müüa. Uurimist korraldava ametiasutuse ülesandeks ei ole uurida seda, kuidas võib selline soodustus mõjutada äriühingu maksukoormust. Sellest tulenevalt lükati väide tagasi.

| (49) | Mõlemad koostööd tegevad äriühingud kasutasid kava uurimisperioodi jooksul ja said subsiidiume vahemikus 14,5 %–20,4 %. |
| --- | --- |

(49)

Mõlemad koostööd tegevad äriühingud kasutasid kava uurimisperioodi jooksul ja said subsiidiume vahemikus 14,5 %–20,4 %.

3.   KAPITALIKAUPADE EKSPORDISOODUSTUSTE KAVA (EPCG)

a)   Õiguslik alus

| (50) | Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (edaspidi ekspordisoodustuste kava) kuulutati välja 1. aprillil 1992. Uurimisperioodil kohaldati selle kava suhtes tolliteadaandeid nr 28/97 ja 29/97, mis jõustusid 1. aprillil 1997. Kava on üksikasjalikult kirjeldatud dokumendi “Ekspordi- ja impordipoliitika 2002–2007” 5. peatükis ja menetlusjuhendi 5. peatükis. |
| --- | --- |

(50)

Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (edaspidi ekspordisoodustuste kava) kuulutati välja 1. aprillil 1992. Uurimisperioodil kohaldati selle kava suhtes tolliteadaandeid nr 28/97 ja 29/97, mis jõustusid 1. aprillil 1997. Kava on üksikasjalikult kirjeldatud dokumendi “Ekspordi- ja impordipoliitika 2002–2007” 5. peatükis ja menetlusjuhendi 5. peatükis.

b)   Kõlblikkus

| (51) | Kava võivad kasutada tootvad eksportijad (st kõik India tootjad, kes tegelevad ka ekspordiga) ja vahendavad eksportijad (st hulgimüüjad), kes on seotud neid varustavate tootjatega. |
| --- | --- |

(51)

Kava võivad kasutada tootvad eksportijad (st kõik India tootjad, kes tegelevad ka ekspordiga) ja vahendavad eksportijad (st hulgimüüjad), kes on seotud neid varustavate tootjatega.

c)   Praktiline rakendamine

| (52) | Kava kasutamiseks peab äriühing esitama asjaomastele asutustele üksikasjad imporditavate kapitalikaupade tüübi ja väärtuse kohta. Sõltuvalt äriühingu võetud ekspordikohustuste tasemest lubatakse äriühingul importida kapitalikaupu kas tollimaksuvabalt või vähendatud tollimaksumääradega. Ekspordikohustuste täitmiseks tuleb imporditavaid kapitalikaupu kasutada eksportkauba tootmiseks. Eksportija taotlusel väljastatakse soodusmääradega importimist võimaldav litsents. Litsentsi saamiseks tuleb maksta taotluse esitamise lõiv. |
| --- | --- |

(52)

Kava kasutamiseks peab äriühing esitama asjaomastele asutustele üksikasjad imporditavate kapitalikaupade tüübi ja väärtuse kohta. Sõltuvalt äriühingu võetud ekspordikohustuste tasemest lubatakse äriühingul importida kapitalikaupu kas tollimaksuvabalt või vähendatud tollimaksumääradega. Ekspordikohustuste täitmiseks tuleb imporditavaid kapitalikaupu kasutada eksportkauba tootmiseks. Eksportija taotlusel väljastatakse soodusmääradega importimist võimaldav litsents. Litsentsi saamiseks tuleb maksta taotluse esitamise lõiv.

| (53) | Ekspordisoodustuslitsentsi omanik võib hankida kapitalikaubad ka kodumaalt. Sel juhul võib kodumaine kapitalikaupade tootja kasutada võimalust importida tollimaksuvabalt selliste kapitalikaupade tootmiseks vajalikud osad. Samuti võib kodumaine tootja kasutada ekspordiga samaväärsetest toimingutest tulenevat soodustust kapitalikaupade tarnimisel ekspordisoodustuslitsentsi omanikule. |
| --- | --- |

(53)

Ekspordisoodustuslitsentsi omanik võib hankida kapitalikaubad ka kodumaalt. Sel juhul võib kodumaine kapitalikaupade tootja kasutada võimalust importida tollimaksuvabalt selliste kapitalikaupade tootmiseks vajalikud osad. Samuti võib kodumaine tootja kasutada ekspordiga samaväärsetest toimingutest tulenevat soodustust kapitalikaupade tarnimisel ekspordisoodustuslitsentsi omanikule.

| (54) | Selleks, et saada õigust kasutada ekspordisoodustuste kava alusel antavaid soodustusi, peab äriühing võtma endale ekspordikohustusi. Ekspordikohustuse täitmiseks tuleks kapitalikaupu kasutades valmistatud või toodetud kaup eksportida ja selliselt eksporditava kauba väärtus peab olema suurem, kui äriühingu sama toote ekspordi keskmise taseme puhul kolme eelneva litsentsidega hõlmatud aasta jooksul. |
| --- | --- |

(54)

Selleks, et saada õigust kasutada ekspordisoodustuste kava alusel antavaid soodustusi, peab äriühing võtma endale ekspordikohustusi. Ekspordikohustuse täitmiseks tuleks kapitalikaupu kasutades valmistatud või toodetud kaup eksportida ja selliselt eksporditava kauba väärtus peab olema suurem, kui äriühingu sama toote ekspordi keskmise taseme puhul kolme eelneva litsentsidega hõlmatud aasta jooksul.

| (55) | Hiljuti muudeti kava neid tingimusi, mis käsitlevad ekspordikohustuste arvutamist. Uute eeskirjade kohaselt peavad äriühingud täitma oma ekspordikohustused kaheksa aasta jooksul (eksporditava kauba väärtus peab ületama imporditud kapitalikauba pealt saadud tollimaksuvabastuse koguväärtuse vähemalt kuuekordselt). Kuid see uuendus ei muuda seda, kuidas kava põhimõtteliselt toimib. |
| --- | --- |

(55)

Hiljuti muudeti kava neid tingimusi, mis käsitlevad ekspordikohustuste arvutamist. Uute eeskirjade kohaselt peavad äriühingud täitma oma ekspordikohustused kaheksa aasta jooksul (eksporditava kauba väärtus peab ületama imporditud kapitalikauba pealt saadud tollimaksuvabastuse koguväärtuse vähemalt kuuekordselt). Kuid see uuendus ei muuda seda, kuidas kava põhimõtteliselt toimib.

d)   Järeldus ekspordisoodustuste kava kohta

| (56) | See, et eksportija maksab vähendatud imporditollimaksumäära või nullmäära, on India valitsuse rahaline toetus, kuna saamata jääb tulu, mida valitsus muidu saaks, ja toetuse saaja saab kasu imporditollimaksumäärade vähendamise või nullmäära kohaldamise tulemusena. Litsentsi ei ole võimalik saada kohustuseta kaup eksportida. Sellisel kujul on ekspordisoodustuste kava subsiidium, mis sõltub õiguslikult ekspordijõudlusest algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a tähenduses ja mida loetakse spetsiifiliseks ja seega tasakaalustatavaks. |
| --- | --- |

(56)

See, et eksportija maksab vähendatud imporditollimaksumäära või nullmäära, on India valitsuse rahaline toetus, kuna saamata jääb tulu, mida valitsus muidu saaks, ja toetuse saaja saab kasu imporditollimaksumäärade vähendamise või nullmäära kohaldamise tulemusena. Litsentsi ei ole võimalik saada kohustuseta kaup eksportida. Sellisel kujul on ekspordisoodustuste kava subsiidium, mis sõltub õiguslikult ekspordijõudlusest algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a tähenduses ja mida loetakse spetsiifiliseks ja seega tasakaalustatavaks.

e)   Subsiidiumisumma arvutamine

| (57) | Äriühingute saadud kasu on arvutatud imporditud kapitalikaubalt võetava tollimaksu maksmata summa põhjal, jaotades selle summa ajavahemikule, mis kajastab sellise kapitalikauba tavalist amortisatsiooni vaatlusaluse toote tootmisharus, vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 3. Vastavalt väljakujunenud tavale on sel viisil uurimisperioodi kohta leitud summale lisatud uurimisperioodi kohta arvestatud intress, et kajastada saadud kasu väärtust pikema aja jooksul ja teha kindlaks kogu kasu, mida soodustuse kasutaja selle kava alusel saab. Arvestades ühekordse toetusega samaväärse subsiidiumi olemust, peeti sobivaks asjaomase äriühingu suhtes uurimisperioodil kehtinud turuintressimäära. Nagu põhjenduses 53 välja toodud, põhineb ekspordisoodustuste kava alusel saadav kasu eksporditud valmistoodete suurenenud väärtusel ning seda ei anta valmistatud, toodetud, eksporditud või veetud koguste alusel. Seetõttu jaotati subsiidiumisumma uurimisperioodi ekspordi kogukäibele vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2. |
| --- | --- |

(57)

Äriühingute saadud kasu on arvutatud imporditud kapitalikaubalt võetava tollimaksu maksmata summa põhjal, jaotades selle summa ajavahemikule, mis kajastab sellise kapitalikauba tavalist amortisatsiooni vaatlusaluse toote tootmisharus, vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 3. Vastavalt väljakujunenud tavale on sel viisil uurimisperioodi kohta leitud summale lisatud uurimisperioodi kohta arvestatud intress, et kajastada saadud kasu väärtust pikema aja jooksul ja teha kindlaks kogu kasu, mida soodustuse kasutaja selle kava alusel saab. Arvestades ühekordse toetusega samaväärse subsiidiumi olemust, peeti sobivaks asjaomase äriühingu suhtes uurimisperioodil kehtinud turuintressimäära. Nagu põhjenduses 53 välja toodud, põhineb ekspordisoodustuste kava alusel saadav kasu eksporditud valmistoodete suurenenud väärtusel ning seda ei anta valmistatud, toodetud, eksporditud või veetud koguste alusel. Seetõttu jaotati subsiidiumisumma uurimisperioodi ekspordi kogukäibele vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2.

| (58) | Mõlemad koostööd tegevad eksportijad kasutasid uurimisperioodi jooksul ekspordisoodustuste kava ja said subsiidiume vahemikus 0,1 %–0,3 %. |
| --- | --- |

(58)

Mõlemad koostööd tegevad eksportijad kasutasid uurimisperioodi jooksul ekspordisoodustuste kava ja said subsiidiume vahemikus 0,1 %–0,3 %.

4.   EELLUBADE KAVA (ALS)

a)   Õiguslik alus

| (59) | Eellubade kava on rakendatud 1977.-78. aastast saadik. See kava on ära toodud dokumendi “Ekspordi- ja impordipoliitika” lõikudes 4.1.1 kuni 4.1.7 ja menetlusjuhendi 4. peatüki mõningates osades. |
| --- | --- |

(59)

Eellubade kava on rakendatud 1977.-78. aastast saadik. See kava on ära toodud dokumendi “Ekspordi- ja impordipoliitika” lõikudes 4.1.1 kuni 4.1.7 ja menetlusjuhendi 4. peatüki mõningates osades.

b)   Kõlblikkus

| (60) | Eellube võivad saada eksportijad, tootvad eksportijad või vahendavad eksportijad, kes on seotud neid varustava(te) tootja(te)ga, et neil oleks võimalik tollimaksuvabalt importida eksportkaupade tootmisel kasutatavaid sisendeid. |
| --- | --- |

(60)

Eellube võivad saada eksportijad, tootvad eksportijad või vahendavad eksportijad, kes on seotud neid varustava(te) tootja(te)ga, et neil oleks võimalik tollimaksuvabalt importida eksportkaupade tootmisel kasutatavaid sisendeid.

c)   Praktiline rakendamine

| (61) | Selle kava alusel lubatav impordimaht määratakse kindlaks protsendina eksporditud valmistoodete mahust. Eellubadele märgitakse lubatud impordi kogus ja väärtus. Mõlemal juhul kehtestatakse lubatud tollimaksuvabade ostude määrad enamikule toodetele, sealhulgas vaatlusalusele tootele sisendi ja väljundi normmäärade põhjal. Eellubadel näidatud sisendid on kaubad, mida kasutatakse asjaomaste valmistoodete valmistamisel. |
| --- | --- |

(61)

Selle kava alusel lubatav impordimaht määratakse kindlaks protsendina eksporditud valmistoodete mahust. Eellubadele märgitakse lubatud impordi kogus ja väärtus. Mõlemal juhul kehtestatakse lubatud tollimaksuvabade ostude määrad enamikule toodetele, sealhulgas vaatlusalusele tootele sisendi ja väljundi normmäärade põhjal. Eellubadel näidatud sisendid on kaubad, mida kasutatakse asjaomaste valmistoodete valmistamisel.

| (62) | Eellubasid võib väljastada järgmiste toimingute jaoks.






  i) | Tegelik eksport: eelloa võib väljastada tootvale eksportijale või vahendavale eksportijale, kes on seotud teda varustava(te) tootja(te)ga, eksporditavate toodete valmistamiseks vajalike sisendite importimiseks. |
| --- | --- | --- |

(62)

Eellubasid võib väljastada järgmiste toimingute jaoks.

i)

Tegelik eksport: eelloa võib väljastada tootvale eksportijale või vahendavale eksportijale, kes on seotud teda varustava(te) tootja(te)ga, eksporditavate toodete valmistamiseks vajalike sisendite importimiseks.

| ii) | Vahetarne: vahetarneks võib eelloa väljastada tootvale eksportijale sisendite jaoks, mis on vajalikud kauba tootmiseks, mis tarnitakse lõplikule eksportijale/ekspordiga samaväärse toimingu tegijale, kellel on ka eelluba. Eelloa omanikul, kes kavatseb hankida sisendeid otseimpordi asemel kodumaalt, on võimalus neid hankida vahetarneks väljastatud eellubade alusel. Sel juhul võetakse siseturult ostetud kogused eelloalt maha ja kodumaisele tarnijale väljastatakse vahetarne eelluba. Sellise vahetarne eelloa omanikul on õigus importida tollimaksuvabalt kaupa, mis on vajalik lõplikule eksportijale tarnitavate sisendite tootmiseks. |
| --- | --- |

ii)

Vahetarne: vahetarneks võib eelloa väljastada tootvale eksportijale sisendite jaoks, mis on vajalikud kauba tootmiseks, mis tarnitakse lõplikule eksportijale/ekspordiga samaväärse toimingu tegijale, kellel on ka eelluba. Eelloa omanikul, kes kavatseb hankida sisendeid otseimpordi asemel kodumaalt, on võimalus neid hankida vahetarneks väljastatud eellubade alusel. Sel juhul võetakse siseturult ostetud kogused eelloalt maha ja kodumaisele tarnijale väljastatakse vahetarne eelluba. Sellise vahetarne eelloa omanikul on õigus importida tollimaksuvabalt kaupa, mis on vajalik lõplikule eksportijale tarnitavate sisendite tootmiseks.

| iii) | Ekspordiga samaväärsed toimingud: ekspordiga samaväärse toimingu puhul võib peatööettevõtjale väljastada eelloa selliste sisendite importimiseks, mis on vajalikud dokumendi “Ekspordi- ja impordipoliitika” lõikes 8.2 nimetatud kategooriates tarnitava kauba tootmisel. India valitsuse esitatud teabe kohaselt mõeldakse ekspordiga samaväärsete toimingute all selliseid toiminguid, mille puhul tarnitav kaup ei lahku riigist. Kui kaup valmistatakse Indias loetakse teatud tarnekategooriad ekspordiga samaväärseteks toiminguteks, näiteks kauba tarnimine ekspordisuunitlusega üksustele ja kapitalikaupade tarnimine ekspordisoodustuslitsentside omanikele. |
| --- | --- |

iii)

Ekspordiga samaväärsed toimingud: ekspordiga samaväärse toimingu puhul võib peatööettevõtjale väljastada eelloa selliste sisendite importimiseks, mis on vajalikud dokumendi “Ekspordi- ja impordipoliitika” lõikes 8.2 nimetatud kategooriates tarnitava kauba tootmisel. India valitsuse esitatud teabe kohaselt mõeldakse ekspordiga samaväärsete toimingute all selliseid toiminguid, mille puhul tarnitav kaup ei lahku riigist. Kui kaup valmistatakse Indias loetakse teatud tarnekategooriad ekspordiga samaväärseteks toiminguteks, näiteks kauba tarnimine ekspordisuunitlusega üksustele ja kapitalikaupade tarnimine ekspordisoodustuslitsentside omanikele.

| iv) | Eelnevad vabastusotsused: eelloa omanikul, kes kavatseb hankida sisendeid otseimpordi asemel kodumaalt, on võimalus hankida neid eelnevate vabastusotsuste alusel. Sellistel juhtudel muudetakse eelload eelnevateks vabastusotsusteks ja need lähevad nendes nimetatud kaupade kohaletoimetamisel üle tarnijale. Eelneva vabastusotsuse üleminek annab tarnijale õiguse saada samu soodustusi, nagu näiteks tollimaksude tagastust ja aktsiisimaksu tagastust. Teatud mõttes tagastatakse maksud ja tollimaksud eelnevate vabastusotsuste alusel toote tarninud tootjale, selle asemel, et tagastada need eksportijale tollimaksude tagastamise käigus. Makse ja tollimakse tagastatakse nii kodumaiste kui ka imporditud sisendite puhul. |
| --- | --- |

iv)

Eelnevad vabastusotsused: eelloa omanikul, kes kavatseb hankida sisendeid otseimpordi asemel kodumaalt, on võimalus hankida neid eelnevate vabastusotsuste alusel. Sellistel juhtudel muudetakse eelload eelnevateks vabastusotsusteks ja need lähevad nendes nimetatud kaupade kohaletoimetamisel üle tarnijale. Eelneva vabastusotsuse üleminek annab tarnijale õiguse saada samu soodustusi, nagu näiteks tollimaksude tagastust ja aktsiisimaksu tagastust. Teatud mõttes tagastatakse maksud ja tollimaksud eelnevate vabastusotsuste alusel toote tarninud tootjale, selle asemel, et tagastada need eksportijale tollimaksude tagastamise käigus. Makse ja tollimakse tagastatakse nii kodumaiste kui ka imporditud sisendite puhul.

| (63) | Uurimise käigus tehti kindlaks, et uurimisperioodi jooksul kasutati ainult eespool punktis i (tegelik eksport) osutatud eellubade kava ja seda kasutas üks tootev eksportija. Seetõttu ei ole käesoleva uurimise käigus vaja kindlaks määrata eespool nimetatud eellubade kategooriate ii, iii ja iv tasakaalustatavust. |
| --- | --- |

(63)

Uurimise käigus tehti kindlaks, et uurimisperioodi jooksul kasutati ainult eespool punktis i (tegelik eksport) osutatud eellubade kava ja seda kasutas üks tootev eksportija. Seetõttu ei ole käesoleva uurimise käigus vaja kindlaks määrata eespool nimetatud eellubade kategooriate ii, iii ja iv tasakaalustatavust.

d)   Järeldused kava kohta

| (64) | Lubasid, mida saab kasutada kauba importimisel tollimaksude tasumiseks, väljastatakse ainult ekspordiettevõtetele. Selles suhtes sõltub see kava ekspordijõudlusest. |
| --- | --- |

(64)

Lubasid, mida saab kasutada kauba importimisel tollimaksude tasumiseks, väljastatakse ainult ekspordiettevõtetele. Selles suhtes sõltub see kava ekspordijõudlusest.

| (65) | Nagu eespool mainitud, tehti kindlaks, et eellubade kava kasutas tegeliku ekspordi jaoks uurimisperioodi jooksul üks uuritud äriühing. See äriühing kasutas eellubade kava eksporditava kauba jaoks mõeldud sisendite tollimaksuvabaks importimiseks. |
| --- | --- |

(65)

Nagu eespool mainitud, tehti kindlaks, et eellubade kava kasutas tegeliku ekspordi jaoks uurimisperioodi jooksul üks uuritud äriühing. See äriühing kasutas eellubade kava eksporditava kauba jaoks mõeldud sisendite tollimaksuvabaks importimiseks.

| (66) | India valitsus väitis, et eellubade kava põhineb kogustel ja et selliste lubade alusel lubatavad sisendid on seotud eksporditava kauba kogusega. Samuti kinnitati, et ükskõik milliseid sisendeid eellubade kava alusel imporditakse, tuleb samu sisendeid kasutada eksporditavate toodete valmistamisel või juba eksporditud toodetes kasutatavate sisendite varu täiendamiseks. India valitsuse väidete kohaselt peab imporditud sisendeid kasutama eksportija ja selliseid sisendeid ei tohi müüa ega üle anda. |
| --- | --- |

(66)

India valitsus väitis, et eellubade kava põhineb kogustel ja et selliste lubade alusel lubatavad sisendid on seotud eksporditava kauba kogusega. Samuti kinnitati, et ükskõik milliseid sisendeid eellubade kava alusel imporditakse, tuleb samu sisendeid kasutada eksporditavate toodete valmistamisel või juba eksporditud toodetes kasutatavate sisendite varu täiendamiseks. India valitsuse väidete kohaselt peab imporditud sisendeid kasutama eksportija ja selliseid sisendeid ei tohi müüa ega üle anda.

| (67) | Tähelepanu juhiti siiski asjaolule, et puudus süsteem või menetlus, mille abil oleks saanud kindlaks teha, kas ja milliseid sisendeid tarbitakse eksporttoodete tootmisprotsessis. Süsteem näitab ainult seda, et tollimaksuvabalt imporditud kaup on ära kasutatud tootmisprotsessis, tegemata vahet kauba sihtkohal (kodumaine või eksporditurg). |
| --- | --- |

(67)

Tähelepanu juhiti siiski asjaolule, et puudus süsteem või menetlus, mille abil oleks saanud kindlaks teha, kas ja milliseid sisendeid tarbitakse eksporttoodete tootmisprotsessis. Süsteem näitab ainult seda, et tollimaksuvabalt imporditud kaup on ära kasutatud tootmisprotsessis, tegemata vahet kauba sihtkohal (kodumaine või eksporditurg).

| (68) | Algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunktis ii on sätestatud erand muu hulgas tagasimakseskeemide ja asendamise puhul rakendatavate tagasimakseskeemide kohta, mis vastavad algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastamise määratlus ja kord) ja III lisas (asendamise puhul rakendatava tagastamise määratlus ja kord) sätestatud rangetele eeskirjadele. |
| --- | --- |

(68)

Algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunktis ii on sätestatud erand muu hulgas tagasimakseskeemide ja asendamise puhul rakendatavate tagasimakseskeemide kohta, mis vastavad algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastamise määratlus ja kord) ja III lisas (asendamise puhul rakendatava tagastamise määratlus ja kord) sätestatud rangetele eeskirjadele.

| (69) | Kuna puudub süsteem või menetlus, mille abil oleks võimalik kindlaks teha, milliseid sisendeid tarbitakse eksporttoote tootmisprotsessis või kas impordimakse on makstud ülemäära algmääruse I lisa punkti i ning II ja III lisa tähenduses, ei saa eellubade kava lugeda algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkt ii alusel lubatavaks tagastussüsteemiks või asendamise puhul kasutatavaks tagastussüsteemiks. |
| --- | --- |

(69)

Kuna puudub süsteem või menetlus, mille abil oleks võimalik kindlaks teha, milliseid sisendeid tarbitakse eksporttoote tootmisprotsessis või kas impordimakse on makstud ülemäära algmääruse I lisa punkti i ning II ja III lisa tähenduses, ei saa eellubade kava lugeda algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkt ii alusel lubatavaks tagastussüsteemiks või asendamise puhul kasutatavaks tagastussüsteemiks.

| (70) | Kuna seetõttu ei saa kohaldada eespool nimetatud tagastussüsteemi ja asendamise puhul kasutatavat tagastussüsteemi käsitlevat erandit subsiidiumi määratlusest, millele viidatakse põhjenduses 68, ei toimu imporditollimaksude ülemäärast tagastamist ja tasakaalustatav soodustus on tavaliselt igasuguselt impordilt võetavate tollimaksude tagastamine. |
| --- | --- |

(70)

Kuna seetõttu ei saa kohaldada eespool nimetatud tagastussüsteemi ja asendamise puhul kasutatavat tagastussüsteemi käsitlevat erandit subsiidiumi määratlusest, millele viidatakse põhjenduses 68, ei toimu imporditollimaksude ülemäärast tagastamist ja tasakaalustatav soodustus on tavaliselt igasuguselt impordilt võetavate tollimaksude tagastamine.

e)   Subsiidiumisumma arvutamine

| (71) | Äriühingu saadud kasu arvutati lubadega määratud krediidisumma alusel, mis on uurimisperioodi jooksul ära kasutatud. Nagu põhjenduses 61 välja toodud, põhineb eellubade kava alusel saadav kasu nii eksporditud valmistoodete kogusel kui ka väärtusel. Seetõttu jaotati välja arvutatud subsiidiumisumma uurimisperioodi ekspordi kogukäibele vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2. Kasu väljaarvutamisel arvati sellest maha subsiidiumi saamisega vältimatult seotud lõivud kooskõlas algmääruse artikli 7 lõike 1 punktiga a. Nimetatud alusel saadi 0,2 % suurune subsiidium. |
| --- | --- |

(71)

Äriühingu saadud kasu arvutati lubadega määratud krediidisumma alusel, mis on uurimisperioodi jooksul ära kasutatud. Nagu põhjenduses 61 välja toodud, põhineb eellubade kava alusel saadav kasu nii eksporditud valmistoodete kogusel kui ka väärtusel. Seetõttu jaotati välja arvutatud subsiidiumisumma uurimisperioodi ekspordi kogukäibele vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2. Kasu väljaarvutamisel arvati sellest maha subsiidiumi saamisega vältimatult seotud lõivud kooskõlas algmääruse artikli 7 lõike 1 punktiga a. Nimetatud alusel saadi 0,2 % suurune subsiidium.

5.   EKSPORTKAUBA TOOTMISE ERITSOONID/EKSPORDISUUNITLUSEGA ÜKSUSED (EPZ/EOU)

| (72) | Tehti kindlaks, et kumbki eksportiv tootja ei asu eksportkauba tootmise eritsoonis ega tegutse ekspordisuunitlusega üksusena. Sellest tulenevalt leiti, et nimetatud kava täiendav analüüsimine ei ole käesoleva uurimise seisukohast vajalik. |
| --- | --- |

(72)

Tehti kindlaks, et kumbki eksportiv tootja ei asu eksportkauba tootmise eritsoonis ega tegutse ekspordisuunitlusega üksusena. Sellest tulenevalt leiti, et nimetatud kava täiendav analüüsimine ei ole käesoleva uurimise seisukohast vajalik.

6.   TULUMAKSUVABASTUSE KAVA (TMV)

a)   Õiguslik alus

| (73) | Tulumaksuvabastuse kava õiguslik alus on 1961. aasta tulumaksuseadus. Tulumaksuseaduses, mida muudetakse igal aastal rahandusseadusega, on sätestatud maksude kogumise alused ja mitmesugused taotletavad vabastused/vähendused. Äriühingud võivad taotleda maksuvabastusi, mida hõlmavad nimetatud seaduse paragrahvid 10A, 10B ja 80HHC, millega nähakse ette vabastus ekspordist saadud müügikasumi tulumaksustamisest. |
| --- | --- |

(73)

Tulumaksuvabastuse kava õiguslik alus on 1961. aasta tulumaksuseadus. Tulumaksuseaduses, mida muudetakse igal aastal rahandusseadusega, on sätestatud maksude kogumise alused ja mitmesugused taotletavad vabastused/vähendused. Äriühingud võivad taotleda maksuvabastusi, mida hõlmavad nimetatud seaduse paragrahvid 10A, 10B ja 80HHC, millega nähakse ette vabastus ekspordist saadud müügikasumi tulumaksustamisest.

b)   Praktiline rakendamine

| (74) | India valitsus väitis, et tulumaksuvabastuse kava tühistati alates 31. märtsist 2003 ja esitas seda kinnitava tõendusmaterjali. Kuigi asjaomased eksportijad võisid sellest kavast uurimisperioodi ajal kasu saada, ei saa ekspordiettevõtted seda kava pärast nimetatud tähtpäeva enam kasutada. Neid asjaolusid arvesse võttes ja kooskõlas algmääruse artikli 15 lõike 1 sätetega leiti, et ei ole vaja kindlaks määrata tulumaksuvabastuse kava tasakaalustatavust. |
| --- | --- |

(74)

India valitsus väitis, et tulumaksuvabastuse kava tühistati alates 31. märtsist 2003 ja esitas seda kinnitava tõendusmaterjali. Kuigi asjaomased eksportijad võisid sellest kavast uurimisperioodi ajal kasu saada, ei saa ekspordiettevõtted seda kava pärast nimetatud tähtpäeva enam kasutada. Neid asjaolusid arvesse võttes ja kooskõlas algmääruse artikli 15 lõike 1 sätetega leiti, et ei ole vaja kindlaks määrata tulumaksuvabastuse kava tasakaalustatavust.

7.   TASAKAALUSTAVATE SUBSIIDIUMIDE SUURUS

| (75) | Algmääruse kohaselt on tasakaalustatavate subsiidiumide väärtuse põhjal väljendatud suurus uuritud eksportivate tootjate puhul 14,6 % ja 20,9 %. Arvestades, et üldine koostöövalmidus Indias oli suur (100 % vaatlusaluse toote ekspordist Indiast ühendusse), määrati subsiidiumi jääkmarginaal kõigi teiste äriühingute jaoks kõrgeima individuaalmarginaaliga äriühingu tasemele, st 20 %-le.











  Subsiidiumi liik | DEPB | EPCGS | ALS | EPZ/EOU | TMV | KOKKU |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | |
| Graphite India Limited (GIL) | 14,5 % | 0,1 % | | | | 14,6 % |
| Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited | 20,4 % | 0,3 % | 0,2 % | | | 20,9 % |
| Kõik ülejäänud | | | | | | 20,9 % |

(75)

Algmääruse kohaselt on tasakaalustatavate subsiidiumide väärtuse põhjal väljendatud suurus uuritud eksportivate tootjate puhul 14,6 % ja 20,9 %. Arvestades, et üldine koostöövalmidus Indias oli suur (100 % vaatlusaluse toote ekspordist Indiast ühendusse), määrati subsiidiumi jääkmarginaal kõigi teiste äriühingute jaoks kõrgeima individuaalmarginaaliga äriühingu tasemele, st 20 %-le.

Subsiidiumi liik

DEPB

EPCGS

ALS

EPZ/EOU

TMV

KOKKU

Graphite India Limited (GIL)

14,5 %

0,1 %

14,6 %

Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited

20,4 %

0,3 %

0,2 %

20,9 %

Kõik ülejäänud

20,9 %

D.   ÜHENDUSE TOOTMISHARU

1.   ÜHENDUSE KOGUTOODANG

| (76) | Ühenduses toodavad samasugust toodet SGL AG (edaspidi SGL) ja mitu UCAR SA (edaspidi UCAR) tütarettevõtet, nimelt UCAR SNC, UCAR Electrodos Ibérica SL ja Graftech SpA, kelle nimel kaebus esitati. SGLi ja UCARi tootmisrajatised asuvad Austrias, Belgias, Saksamaal, Prantsusmaal, Itaalias ja Hispaanias. |
| --- | --- |

(76)

Ühenduses toodavad samasugust toodet SGL AG (edaspidi SGL) ja mitu UCAR SA (edaspidi UCAR) tütarettevõtet, nimelt UCAR SNC, UCAR Electrodos Ibérica SL ja Graftech SpA, kelle nimel kaebus esitati. SGLi ja UCARi tootmisrajatised asuvad Austrias, Belgias, Saksamaal, Prantsusmaal, Itaalias ja Hispaanias.

| (77) | Lisaks kahele kaebuse esitanud ühenduse tootjale (SGL ja UCAR) valmistasid 1999. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal ühenduses aastast samasugust toodet veel kaks tootjat. Üks neist kahest tootjast jäi maksevõimetuks ning pidi taotlema kohtulikku kaitset Saksamaa pankrotiõiguse alusel. Nimetatud äriühing lõpetas samasuguse toote valmistamise alates novembrist 2002. Need kaks äriühingut väljendasid oma toetust kaebusele, kuid lükkasid tagasi komisjoni palve aktiivselt uurimises osaleda. Seepärast jõuti järeldusele, et nimetatud nelja tootja toodang moodustab ühenduse kogutoodangu algmääruse artikli 9 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(77)

Lisaks kahele kaebuse esitanud ühenduse tootjale (SGL ja UCAR) valmistasid 1999. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal ühenduses aastast samasugust toodet veel kaks tootjat. Üks neist kahest tootjast jäi maksevõimetuks ning pidi taotlema kohtulikku kaitset Saksamaa pankrotiõiguse alusel. Nimetatud äriühing lõpetas samasuguse toote valmistamise alates novembrist 2002. Need kaks äriühingut väljendasid oma toetust kaebusele, kuid lükkasid tagasi komisjoni palve aktiivselt uurimises osaleda. Seepärast jõuti järeldusele, et nimetatud nelja tootja toodang moodustab ühenduse kogutoodangu algmääruse artikli 9 lõike 1 tähenduses.

2.   ÜHENDUSE TOOTMISHARU MÄÄRATLUS

| (78) | Kaks kaebuse esitanud ühenduse tootjat vastasid nõuetekohaselt küsimustikule ning tegid uurimisega täiel määral koostööd. Uurimisperioodi jooksul moodustas nende toodang üle 80 % ühenduse toodangust. |
| --- | --- |

(78)

Kaks kaebuse esitanud ühenduse tootjat vastasid nõuetekohaselt küsimustikule ning tegid uurimisega täiel määral koostööd. Uurimisperioodi jooksul moodustas nende toodang üle 80 % ühenduse toodangust.

| (79) | Neid käsitletakse ühenduse tootmisharu moodustavatena algmääruse artikli 9 lõike 1 ja artikli 10 lõike 8 tähenduses ja edaspidi nimetatakse neid ühenduse tootmisharuks. |
| --- | --- |

(79)

Neid käsitletakse ühenduse tootmisharu moodustavatena algmääruse artikli 9 lõike 1 ja artikli 10 lõike 8 tähenduses ja edaspidi nimetatakse neid ühenduse tootmisharuks.

E.   KAHJU

1.   SISSEJUHATAV MÄRKUS

| (80) | Arvestades et asjaomast toodet valmistab ainult kaks India tootjat ning et ka ühenduse tootmisharu koosneb vaid kahest tootjast, tuli konfidentsiaalsuse säilitamiseks vastavalt algmääruse artiklile 29 indekseerida andmed, mis käsitlevad vaatlusaluse toote importi Indiast ühendusse või ühenduse tootmisharu. |
| --- | --- |

(80)

Arvestades et asjaomast toodet valmistab ainult kaks India tootjat ning et ka ühenduse tootmisharu koosneb vaid kahest tootjast, tuli konfidentsiaalsuse säilitamiseks vastavalt algmääruse artiklile 29 indekseerida andmed, mis käsitlevad vaatlusaluse toote importi Indiast ühendusse või ühenduse tootmisharu.

2.   ÜHENDUSE TARBIMINE

| (81) | Ühenduse tarbimine määrati kindlaks ühenduse tootmisharu müügimahtude põhjal ühenduse turul, parima olemasoleva tõendusmaterjali alusel hinnatud teiste ühenduse tootjate müügimahtude põhjal ühenduse turul, kahe India koostööd tegeva eksportiva tootja müügimahtude põhjal ühenduse turul, Poolast lähtuva impordi müügimahtude põhjal, mis saadi koostöös SGLiga, ning ülejäänud ühendusse suunatud impordi puhul lähtudes Eurostati andmetest, mida vajadusel nõuetekohaselt kohandati. |
| --- | --- |

(81)

Ühenduse tarbimine määrati kindlaks ühenduse tootmisharu müügimahtude põhjal ühenduse turul, parima olemasoleva tõendusmaterjali alusel hinnatud teiste ühenduse tootjate müügimahtude põhjal ühenduse turul, kahe India koostööd tegeva eksportiva tootja müügimahtude põhjal ühenduse turul, Poolast lähtuva impordi müügimahtude põhjal, mis saadi koostöös SGLiga, ning ülejäänud ühendusse suunatud impordi puhul lähtudes Eurostati andmetest, mida vajadusel nõuetekohaselt kohandati.

| (82) | Nende andmete järgi otsustades on ühenduses vaatlusaluse toote kogutarbimine 1999. aastast kuni uurimisperioodini suurenenud 9 %. Täpsemalt kasvas see 14 % võrra 1999. aastast kuni 2000. aastani, seejärel vähenes 7 % võrra 2001. aastal ja veel 1 % võrra 2002. aastal ning suurenes siis 3 % võrra vaatlusalusel perioodil. Kuna vaatlusalust toodet kasutatakse eelkõige elektrotehnilise terase tootmiseks, tuleb tarbimise arengu vaatlemisel võtta arvesse nimetatud sektori majandussuundumusi, milles võis 2000. aastal täheldada kiiret kasvu ja seejärel alates 2001. aastast langustendentsi. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EÜ kogutarbimine (tonnides) | 119 802 | 136 418 | 128 438 | 126 623 | 130 615 |
| Indeks (1999=100) | 100 | 114 | 107 | 106 | 109 |

(82)

Nende andmete järgi otsustades on ühenduses vaatlusaluse toote kogutarbimine 1999. aastast kuni uurimisperioodini suurenenud 9 %. Täpsemalt kasvas see 14 % võrra 1999. aastast kuni 2000. aastani, seejärel vähenes 7 % võrra 2001. aastal ja veel 1 % võrra 2002. aastal ning suurenes siis 3 % võrra vaatlusalusel perioodil. Kuna vaatlusalust toodet kasutatakse eelkõige elektrotehnilise terase tootmiseks, tuleb tarbimise arengu vaatlemisel võtta arvesse nimetatud sektori majandussuundumusi, milles võis 2000. aastal täheldada kiiret kasvu ja seejärel alates 2001. aastast langustendentsi.

1999

2000

2001

2002

Uurimisperiood

EÜ kogutarbimine (tonnides)

119 802

136 418

128 438

126 623

130 615

Indeks (1999=100)

100

114

107

106

109

3.   IMPORT ASJAOMASEST RIIGIST

a)   Impordi maht

| (83) | Vaatlusaluse toote import Indiast ühendusse kasvas 1999. aastast kuni uurimisperioodini 76 %. Täpsemalt kasvas import Indiast 1999.–2000. aastal 45 % ja 2001. aastal veel 31 protsendipunkti ning jäi stabiilselt sellele tasemele 2002. aastal ja uurimisperioodil. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Subsideeritud impordi maht (tonnides) | ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool) |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 145 | 176 | 176 | 176 |
| Subsideeritud impordi turuosa | ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool) |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 127 | 164 | 166 | 161 |

(83)

Vaatlusaluse toote import Indiast ühendusse kasvas 1999. aastast kuni uurimisperioodini 76 %. Täpsemalt kasvas import Indiast 1999.–2000. aastal 45 % ja 2001. aastal veel 31 protsendipunkti ning jäi stabiilselt sellele tasemele 2002. aastal ja uurimisperioodil.

1999

2000

2001

2002

Uurimisperiood

Subsideeritud impordi maht (tonnides)

ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool)

Indeks (1999 = 100)

100

145

176

176

176

Subsideeritud impordi turuosa

ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool)

Indeks (1999 = 100)

100

127

164

166

161

b)   Turuosa

| (84) | Asjaomase riigi eksportijate turuosa kasvas vaatlusalusel perioodil 3,4 protsendipunkti võrra (ehk 61 % algväärtusest) ning jõudis uurimisperioodi jooksul 8–10 protsendini. 1999.–2000. aastal kasvas see 1,5 protsendipunkti ja 2001. aastal veel 2 protsendipunkti ning jäi stabiilselt sellele tasemele 2002. aasta jooksul ja uurimisperioodil. Tuleb märkida, et ajavahemikul 1999. aastast kuni uurimisperioodini langes asjaomasest riigist pärit impordi ja sellele vastava turuosa suurenemine kokku tarbimise 9-protsendise kasvuga. |
| --- | --- |

(84)

Asjaomase riigi eksportijate turuosa kasvas vaatlusalusel perioodil 3,4 protsendipunkti võrra (ehk 61 % algväärtusest) ning jõudis uurimisperioodi jooksul 8–10 protsendini. 1999.–2000. aastal kasvas see 1,5 protsendipunkti ja 2001. aastal veel 2 protsendipunkti ning jäi stabiilselt sellele tasemele 2002. aasta jooksul ja uurimisperioodil. Tuleb märkida, et ajavahemikul 1999. aastast kuni uurimisperioodini langes asjaomasest riigist pärit impordi ja sellele vastava turuosa suurenemine kokku tarbimise 9-protsendise kasvuga.

c)   Hinnad

i)   Hindade muutumine

| (85) | 1999. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal kasvas vaatlusaluse Indiast pärit toote keskmine impordihind 2000. aastal 2 %, 2001. aastal veel 8 protsendipunkti ning seejärel vähenes 2002. aastal 9 protsendipunkti võrra ning jäi uurimisperioodil sellele tasemele püsima. Uurimisperioodil oli vaatlusaluse Indiast pärit toote keskmine impordihind 1 % võrra suurem kui 1999. aastal. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Subsideeritud importkaupade hinnad | ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool) |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 102 | 110 | 101 | 101 |

(85)

1999. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal kasvas vaatlusaluse Indiast pärit toote keskmine impordihind 2000. aastal 2 %, 2001. aastal veel 8 protsendipunkti ning seejärel vähenes 2002. aastal 9 protsendipunkti võrra ning jäi uurimisperioodil sellele tasemele püsima. Uurimisperioodil oli vaatlusaluse Indiast pärit toote keskmine impordihind 1 % võrra suurem kui 1999. aastal.

1999

2000

2001

2002

Uurimisperiood

Subsideeritud importkaupade hinnad

ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool)

Indeks (1999 = 100)

100

102

110

101

101

ii)   Hinna allalöömine

| (86) | Võrreldi vaatlusaluse toote võrreldavate näidiste keskmisi müügihindu eksportivate tootjate puhul ja ühenduse tootmisharus. Sel eesmärgil võrreldi ühenduse tootmisharu mahahindlusteta ja maksudeta tehasehindu müügil sõltumatutele tarbijatele India eksportivate tootjate CIF-hindadega ühenduse piiril, mida oli nõuetekohaselt korrigeeritud impordijärgsete maksude võrra. Võrdlus näitas, et uurimisperioodil olid asjaomase Indiast pärit toote müügihinnad ühenduses 6,5 % kuni 12,2 % võrra madalamad, kui ühenduse tootmisharu hinnad. |
| --- | --- |

(86)

Võrreldi vaatlusaluse toote võrreldavate näidiste keskmisi müügihindu eksportivate tootjate puhul ja ühenduse tootmisharus. Sel eesmärgil võrreldi ühenduse tootmisharu mahahindlusteta ja maksudeta tehasehindu müügil sõltumatutele tarbijatele India eksportivate tootjate CIF-hindadega ühenduse piiril, mida oli nõuetekohaselt korrigeeritud impordijärgsete maksude võrra. Võrdlus näitas, et uurimisperioodil olid asjaomase Indiast pärit toote müügihinnad ühenduses 6,5 % kuni 12,2 % võrra madalamad, kui ühenduse tootmisharu hinnad.

| (87) | Tuleb märkida, et need hinna allalöömise marginaalid ei kajasta täielikult mõju, mida subsideeritud import avaldas ühenduse tootmisharu hindadele, kuna täheldati nii hinnalangust kui ka hinnatõusu pidurdumist, mida tõendas ka ühenduse tootmisharus uurimisperioodil saadud vähene tulu, kuigi subsideerimise puudumisel oleks võinud oodata märksa suuremat kasumit. |
| --- | --- |

(87)

Tuleb märkida, et need hinna allalöömise marginaalid ei kajasta täielikult mõju, mida subsideeritud import avaldas ühenduse tootmisharu hindadele, kuna täheldati nii hinnalangust kui ka hinnatõusu pidurdumist, mida tõendas ka ühenduse tootmisharus uurimisperioodil saadud vähene tulu, kuigi subsideerimise puudumisel oleks võinud oodata märksa suuremat kasumit.

4.   ÜHENDUSE TOOTMISHARU OLUKORD

| (88) | Vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 5 kontrollis komisjon kõiki ühenduse tootmisharu olukorda mõjutavaid asjakohaseid majandustegureid ja –näitajaid. |
| --- | --- |

(88)

Vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 5 kontrollis komisjon kõiki ühenduse tootmisharu olukorda mõjutavaid asjakohaseid majandustegureid ja –näitajaid.

a)   Sissejuhatavad märkused

| (89) | Et kahjunäitajaid põhjendatult hinnata, oli vaja asjakohaselt koondada mõned UCARi kohta käivad andmed ja tema ühenduses asuvate tütarettevõtete andmed (vt põhjendus 80 eespool). |
| --- | --- |

(89)

Et kahjunäitajaid põhjendatult hinnata, oli vaja asjakohaselt koondada mõned UCARi kohta käivad andmed ja tema ühenduses asuvate tütarettevõtete andmed (vt põhjendus 80 eespool).

| (90) | Komisjon pööras erilist tähelepanu võimalikule mõjule, mida kahe kaebuse esitanud ühenduse tootja hiljutine konkurentsivastane tegevus võis avaldada kahjunäitajatele. Eelkõige tegi komisjon kindlaks, et kahju hindamise aluseks olnud perioodi alguses (1999) mingit konkurentsivastast tegevust ei toimunud (vt põhjendusi 121, 122 ja 125 allpool). Peale selle nõudis komisjon ühenduse tootmisharu kulude ja tulude kindlakstegemisel selgesõnaliselt teavet ja kontrollis, kas tootmisharu otseste maksete ulatus või mis tahes kaudsed kulutused (sealhulgas rahastamiskulud) seoses konkurentsiasutuste poolt määratud trahvidega on selgelt välja toodud, et tekiks selge ettekujutus kasumist, arvestamata kõnealuseid erakorralisi kulutusi. |
| --- | --- |

(90)

Komisjon pööras erilist tähelepanu võimalikule mõjule, mida kahe kaebuse esitanud ühenduse tootja hiljutine konkurentsivastane tegevus võis avaldada kahjunäitajatele. Eelkõige tegi komisjon kindlaks, et kahju hindamise aluseks olnud perioodi alguses (1999) mingit konkurentsivastast tegevust ei toimunud (vt põhjendusi 121, 122 ja 125 allpool). Peale selle nõudis komisjon ühenduse tootmisharu kulude ja tulude kindlakstegemisel selgesõnaliselt teavet ja kontrollis, kas tootmisharu otseste maksete ulatus või mis tahes kaudsed kulutused (sealhulgas rahastamiskulud) seoses konkurentsiasutuste poolt määratud trahvidega on selgelt välja toodud, et tekiks selge ettekujutus kasumist, arvestamata kõnealuseid erakorralisi kulutusi.

b)   Toodang

| (91) | Ühenduse tootmisharu toodang kasvas 2000. aastal 14 % võrra, vähenes seejärel 2001. aastal 16 protsendipunkti võrra ja 2002. aastal veel 4 protsendipunkti võrra ning suurenes siis uurimisperioodil 5 protsendipunkti võrra. 2000. aastal täheldatud järsk kasv oli tingitud soodsast majandusolukorrast, mis väljendus ka tootmisvõimsuse rakendusastme tõusuna. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toodang (tonnides) | ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool) |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 114 | 98 | 94 | 99 |

(91)

Ühenduse tootmisharu toodang kasvas 2000. aastal 14 % võrra, vähenes seejärel 2001. aastal 16 protsendipunkti võrra ja 2002. aastal veel 4 protsendipunkti võrra ning suurenes siis uurimisperioodil 5 protsendipunkti võrra. 2000. aastal täheldatud järsk kasv oli tingitud soodsast majandusolukorrast, mis väljendus ka tootmisvõimsuse rakendusastme tõusuna.

1999

2000

2001

2002

Uurimisperiood

Toodang (tonnides)

ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool)

Indeks (1999 = 100)

100

114

98

94

99

c)   Tootmisvõimsus ja selle rakendusaste

| (92) | Tootmisvõimsus vähenes 2000. aastal umbes 2 % võrra ning jäi 2001. aastal samale tasemele. 2002. aastal ja uurimisperioodil vähenes tootmisvõimsus veel vastavalt 5 punkti ja 2 punkti. Uurimisperioodil oli tootmismaht 9 % võrra madalam kui 1999. aastal, peamiselt tootmise konservimise tõttu ühe ühenduse tootja rajatises kogu uurimisperioodi ajaks. |
| --- | --- |

(92)

Tootmisvõimsus vähenes 2000. aastal umbes 2 % võrra ning jäi 2001. aastal samale tasemele. 2002. aastal ja uurimisperioodil vähenes tootmisvõimsus veel vastavalt 5 punkti ja 2 punkti. Uurimisperioodil oli tootmismaht 9 % võrra madalam kui 1999. aastal, peamiselt tootmise konservimise tõttu ühe ühenduse tootja rajatises kogu uurimisperioodi ajaks.

| (93) | Tootmisvõimsuse rakendusaste oli 1999. aastal esialgu 70 % ja tõusis 2000. aastal 81 %ni eelkõige nõudluse kasvu tõttu elektrotehnilise terase tootmises. 2001. ja 2002. aastal langes see jälle 70 %le, et seejärel uurimisperioodil tõusta 76 %-le. |
| --- | --- |

(93)

Tootmisvõimsuse rakendusaste oli 1999. aastal esialgu 70 % ja tõusis 2000. aastal 81 %ni eelkõige nõudluse kasvu tõttu elektrotehnilise terase tootmises. 2001. ja 2002. aastal langes see jälle 70 %le, et seejärel uurimisperioodil tõusta 76 %-le.

| (94) | Uurimise käigus leiti, et eespool mainitud rajatises tootmise konservinud tootja majandusraskuste põhjused olid mitmesugused; neist kaks kõige märkimisväärsemat olid: i) suured tootmiskulud seoses elektrienergia kõrge hinnaga asjaomases riigis ja ii) Indiast pärit subsideeritud impordi konkureeriv mõju. Arvestades nende põhjuste teineteisest eristamise keerukust, uuris komisjon, millised oleksid võinud olla tootmisvõimsuse ja selle rakendusastme suundumused 2002. aastal siis, kui kõnealuses rajatises ei oleks tootmist konservitud. Simulatsioonil jäi tootmismaht muutumatuks, kuna sama tootja teiste rajatiste toodang kasvas sedavõrd, et mahajäämus tehti tasa. Allpool esitatud tabelist on näha, et kui kõnealuses rajatises ei oleks tootmist konservitud, oleksid kogu ühenduse tootmisharu toomisvõimsus ja selle rakendusaste jõudnud uurimisperioodil väga lähedale 1999. aasta tasemele. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmisvõimsus (tonnides) | ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool) |
| Indeks (1999=100) | 100 | 98 | 98 | 93 | 91 |
| Tootmisvõimsuse rakendusaste | 70 % | 81 % | 70 % | 70 % | 76 % |
| Indeks (1999=100) | 100 | 115 | 99 | 100 | 108 |

(94)

Uurimise käigus leiti, et eespool mainitud rajatises tootmise konservinud tootja majandusraskuste põhjused olid mitmesugused; neist kaks kõige märkimisväärsemat olid: i) suured tootmiskulud seoses elektrienergia kõrge hinnaga asjaomases riigis ja ii) Indiast pärit subsideeritud impordi konkureeriv mõju. Arvestades nende põhjuste teineteisest eristamise keerukust, uuris komisjon, millised oleksid võinud olla tootmisvõimsuse ja selle rakendusastme suundumused 2002. aastal siis, kui kõnealuses rajatises ei oleks tootmist konservitud. Simulatsioonil jäi tootmismaht muutumatuks, kuna sama tootja teiste rajatiste toodang kasvas sedavõrd, et mahajäämus tehti tasa. Allpool esitatud tabelist on näha, et kui kõnealuses rajatises ei oleks tootmist konservitud, oleksid kogu ühenduse tootmisharu toomisvõimsus ja selle rakendusaste jõudnud uurimisperioodil väga lähedale 1999. aasta tasemele.

1999

2000

2001

2002

Uurimisperiood

Tootmisvõimsus (tonnides)

ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool)

Indeks (1999=100)

100

98

98

93

91

Tootmisvõimsuse rakendusaste

70 %

81 %

70 %

70 %

76 %

Indeks (1999=100)

100

115

99

100

108

| | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Vaatlusalune periood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmisvõimsus (tonnides) tootmise konservimiseta | ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool) |
| Indeks (1999=100) | 100 | 98 | 98 | 100 | 101 |
| Tootmisvõimsuse rakendusaste tootmise konservimiseta | 70 % | 81 % | 70 % | 65 % | 69 % |
| Indeks (1999=100) | 100 | 115 | 99 | 93 | 98 |

1999

2000

2001

2002

Vaatlusalune periood

Tootmisvõimsus (tonnides) tootmise konservimiseta

ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool)

Indeks (1999=100)

100

98

98

100

101

Tootmisvõimsuse rakendusaste tootmise konservimiseta

70 %

81 %

70 %

65 %

69 %

Indeks (1999=100)

100

115

99

93

98

d)   Varud

| (95) | Uurimisperioodi jooksul moodustasid valmistoodete varud umbes 3 % ühenduse tootmisharu toodangu kogumahust. Ühenduse tootmisharu lõppvarud kasvasid vaatlusaluse perioodi jooksul läbivalt ning olid uurimisperioodil umbes viis korda suuremad kui 1999. aastal. Uurimine näitas siiski, et varude muutumist ei peeta ühenduse tootmisharu majandusliku olukorra hindamisel kuigi oluliseks näitajaks, kuna ühenduse tootjad toodavad üldjuhul tellimuse alusel ja seetõttu moodustuvad varud tavaliselt kaupadest, mis ootavad ärasaatmist kliendile. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõppvarud (tonnides) | ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool) |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 235 | 700 | 663 | 515 |

(95)

Uurimisperioodi jooksul moodustasid valmistoodete varud umbes 3 % ühenduse tootmisharu toodangu kogumahust. Ühenduse tootmisharu lõppvarud kasvasid vaatlusaluse perioodi jooksul läbivalt ning olid uurimisperioodil umbes viis korda suuremad kui 1999. aastal. Uurimine näitas siiski, et varude muutumist ei peeta ühenduse tootmisharu majandusliku olukorra hindamisel kuigi oluliseks näitajaks, kuna ühenduse tootjad toodavad üldjuhul tellimuse alusel ja seetõttu moodustuvad varud tavaliselt kaupadest, mis ootavad ärasaatmist kliendile.

1999

2000

2001

2002

Uurimisperiood

Lõppvarud (tonnides)

ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool)

Indeks (1999 = 100)

100

235

700

663

515

e)   Müügimaht

| (96) | Ühenduse tootmisharu omatoodangu läbimüük sõltumatutele klientidele ühenduse turul langes ajavahemikus 1999. aastast kuni uurimisperioodini 1 % võrra. Täpsemalt, läbimüük tõusis 2000. aastal järsult 16 % võrra, langes 2001. aastal 17 % võrra ja 2002. aastal veel 5 % võrra ning tõusis siis uurimisperioodi jooksul jälle 5 % võrra. Müügimahu muutused peegeldavad täpselt elektrotehnilise terase tootmisele omaseid majandussuundumusi, mille kohaselt 2000. aastal täheldatud tõusule järgnes terav tagasilöök 2001. ja 2002. aastal. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EÜ müügimaht sõltumatutele klientidele (tonnides) | ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool) |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 116 | 99 | 94 | 99 |

(96)

Ühenduse tootmisharu omatoodangu läbimüük sõltumatutele klientidele ühenduse turul langes ajavahemikus 1999. aastast kuni uurimisperioodini 1 % võrra. Täpsemalt, läbimüük tõusis 2000. aastal järsult 16 % võrra, langes 2001. aastal 17 % võrra ja 2002. aastal veel 5 % võrra ning tõusis siis uurimisperioodi jooksul jälle 5 % võrra. Müügimahu muutused peegeldavad täpselt elektrotehnilise terase tootmisele omaseid majandussuundumusi, mille kohaselt 2000. aastal täheldatud tõusule järgnes terav tagasilöök 2001. ja 2002. aastal.

1999

2000

2001

2002

Uurimisperiood

EÜ müügimaht sõltumatutele klientidele (tonnides)

ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool)

Indeks (1999 = 100)

100

116

99

94

99

f)   Turuosa

| (97) | Pärast esialgset väikest üheprotsendist tõusu 2000. aastal vähenes ühenduse tootmisharu turuosa oluliselt kuni 2002. aastani. Ühenduse tootmisharu kaotas oma turuosast 2001. aastal 6,5 % ja 2002. aastal veel 2,8 %, enne kui uurimisperioodi jooksul saavutati 1,9-protsendine tõus. Ühenduse tootmisharu turuosa oli uurimisperioodi jooksul 6,3 % võrra ehk indeksites väljendatuna 9 % väiksem kui 1999. aastal. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Uurimis-periood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühenduse tootmisharu turuosa | Ühenduse tootmisharu turuosaei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool) |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 102 | 93 | 89 | 91 |

(97)

Pärast esialgset väikest üheprotsendist tõusu 2000. aastal vähenes ühenduse tootmisharu turuosa oluliselt kuni 2002. aastani. Ühenduse tootmisharu kaotas oma turuosast 2001. aastal 6,5 % ja 2002. aastal veel 2,8 %, enne kui uurimisperioodi jooksul saavutati 1,9-protsendine tõus. Ühenduse tootmisharu turuosa oli uurimisperioodi jooksul 6,3 % võrra ehk indeksites väljendatuna 9 % väiksem kui 1999. aastal.

1999

2000

2001

2002

Uurimis-periood

Ühenduse tootmisharu turuosa

Ühenduse tootmisharu turuosaei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool)

Indeks (1999 = 100)

100

102

93

89

91

g)   Kasv

| (98) | Samal ajal, kui ühenduse tarbimine 1999. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 9 % võrra kasvas, vähenes ühenduse tootmisharu müügimaht ühenduse turul 1 % võrra. Nagu eespool näha, kaotas ühenduse tootmisharu oma turuosast 6,3 %, samal ajal kui subsideeritud impordi osakaal kasvas selle perioodi jooksul 3,4 % võrra. |
| --- | --- |

(98)

Samal ajal, kui ühenduse tarbimine 1999. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 9 % võrra kasvas, vähenes ühenduse tootmisharu müügimaht ühenduse turul 1 % võrra. Nagu eespool näha, kaotas ühenduse tootmisharu oma turuosast 6,3 %, samal ajal kui subsideeritud impordi osakaal kasvas selle perioodi jooksul 3,4 % võrra.

h)   Tööhõive

| (99) | Tööhõivetase ühenduse tootmisharus alanes 1999. aastast kuni uurimisperioodini umbes 17 %. Töötajate arv vähenes 2000. aastal 1 % võrra ja 2001. aastal 5 % võrra. 2002. aastal ja uurimisperioodi jooksul leidis aset veel vastavalt 9-protsendine ja 3-protsendine langus, mille peamisteks põhjusteks olid tootmise konservimine teatava ühenduse tootja tootmisrajatises ja tööjõu osaline ümberpaigutamine tulutoovamasse majandustegevusse. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tööhõive | ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool) |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 99 | 95 | 86 | 83 |

(99)

Tööhõivetase ühenduse tootmisharus alanes 1999. aastast kuni uurimisperioodini umbes 17 %. Töötajate arv vähenes 2000. aastal 1 % võrra ja 2001. aastal 5 % võrra. 2002. aastal ja uurimisperioodi jooksul leidis aset veel vastavalt 9-protsendine ja 3-protsendine langus, mille peamisteks põhjusteks olid tootmise konservimine teatava ühenduse tootja tootmisrajatises ja tööjõu osaline ümberpaigutamine tulutoovamasse majandustegevusse.

1999

2000

2001

2002

Uurimisperiood

Tööhõive

ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool)

Indeks (1999 = 100)

100

99

95

86

83

i)   Tootlikkus

| (100) | Ühenduse tootmisharu tööjõu tootlikkus, mõõdetuna toodangus töötaja kohta aastas, kasvas alguses jõudsalt 15 % võrra ajavahemikus 1990–2000, vähenes seejärel 2001. aastal 12 % võrra, kasvas 2002. aastal jälle 5 % ja uurimisperioodi jooksul veel 11 % võrra. Vaatlusaluse perioodi lõpuks oli tootlikkus 19 % kõrgem kui perioodi alguses, mis peegeldab ühenduse tootmisharus konkurentsivõime säilitamiseks võetud ratsionaliseerimismeetmeid. Võrdlusena võib välja tuua, et ühenduse majanduse üldine keskmine tööviljakuse kasv (kõikides majandusharudes kokku) oli samal perioodil ainult 1,5 % aastas. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootlikkus (tonnides töötaja kohta) | ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool) |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 115 | 103 | 108 | 119 |

(100)

Ühenduse tootmisharu tööjõu tootlikkus, mõõdetuna toodangus töötaja kohta aastas, kasvas alguses jõudsalt 15 % võrra ajavahemikus 1990–2000, vähenes seejärel 2001. aastal 12 % võrra, kasvas 2002. aastal jälle 5 % ja uurimisperioodi jooksul veel 11 % võrra. Vaatlusaluse perioodi lõpuks oli tootlikkus 19 % kõrgem kui perioodi alguses, mis peegeldab ühenduse tootmisharus konkurentsivõime säilitamiseks võetud ratsionaliseerimismeetmeid. Võrdlusena võib välja tuua, et ühenduse majanduse üldine keskmine tööviljakuse kasv (kõikides majandusharudes kokku) oli samal perioodil ainult 1,5 % aastas.

1999

2000

2001

2002

Uurimisperiood

Tootlikkus (tonnides töötaja kohta)

ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool)

Indeks (1999 = 100)

100

115

103

108

119

j)   Palk

| (101) | Ajavahemikus 1999. aastast kuni uurimisperioodini suurenes töötajate keskmine palk 13 %. See näitaja jääb veidi alla ühenduse majanduses üldiselt (kõikides majandusharudes kokku) samal perioodil asetleidnud keskmise nominaalse töötasu kasvule töötaja kohta (14 %). | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tööjõukulud töötaja kohta aastas (tuhandetes eurodes) | ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool) |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 104 | 105 | 111 | 113 |

(101)

Ajavahemikus 1999. aastast kuni uurimisperioodini suurenes töötajate keskmine palk 13 %. See näitaja jääb veidi alla ühenduse majanduses üldiselt (kõikides majandusharudes kokku) samal perioodil asetleidnud keskmise nominaalse töötasu kasvule töötaja kohta (14 %).

1999

2000

2001

2002

Uurimisperiood

Tööjõukulud töötaja kohta aastas (tuhandetes eurodes)

ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool)

Indeks (1999 = 100)

100

104

105

111

113

k)   Müügihinnad

| (102) | Ühenduses sõltumatutele klientidele müüdud ühenduse tootmisharu omatoodangu ühikuhinnad müügil alanesid ajavahemikus 1990.–2000. aastani 6 % võrra, tõusid 2001. aastal 9 %, läksid 2002. aastal 12% võrra alla ja tõusid uurimisperioodi jooksul jällegi 1 % võrra. Kokku alanesid toodanguühiku müügihinnad ajavahemikus 1999 aastast kuni uurimisperioodini 8 % võrra. Sellist võrdlemisi ebaühtlast arengut põhjustasid järgmised asjaolud. |
| --- | --- |

(102)

Ühenduses sõltumatutele klientidele müüdud ühenduse tootmisharu omatoodangu ühikuhinnad müügil alanesid ajavahemikus 1990.–2000. aastani 6 % võrra, tõusid 2001. aastal 9 %, läksid 2002. aastal 12% võrra alla ja tõusid uurimisperioodi jooksul jällegi 1 % võrra. Kokku alanesid toodanguühiku müügihinnad ajavahemikus 1999 aastast kuni uurimisperioodini 8 % võrra. Sellist võrdlemisi ebaühtlast arengut põhjustasid järgmised asjaolud.

| (103) | Hindade kujunemisel on määravaks kaks peamist tegurit: tootmiskulud ning nõudluse ja pakkumise olukord turul. Samal ajal, kui toodanguühiku müügihinnad 1999. aastast kuni uurimisperioodini 8 % võrra langesid, tõusis toodanguühiku omahind 2 %. Sellise suhteliselt väikese omahinna muutuse taga peidab ennast tegelikult 2001. aastal asetleidnud 10-protsendine hüpe, mille teatava viivitusega põhjustas toorainehindade tõus 2000. aastal. Kahe põhilise grafiitelektroodisüsteemide tootmises kasutatava toormaterjali, naftakoksi ja pigi, hind moodustab umbes 34 % tootmise kogukuludest. Elektrihind, mis on samuti tihedalt seotud naftahinna muutustega, annab veel 13 % tootmise kogukuludest. Kokku moodustavad need kolm peamist kuluartiklit, mille hinda mõjutab otseselt naftahinna kõikumine, peaaegu 50 % samasuguse toote tootmise kogukuludest. Kuna subsideeritud impordiga seotud hinnalanguse tõttu ei olnud võimalik ühenduse tootmisharu hindasid tõsta võrdeliselt suurenenud tootmiskuludega, langes ühenduse tootmisharu tasuvus. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühikuhind EÜ turul (eurodes tonni kohta) | ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool) |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 94 | 103 | 91 | 92 |
| Toodanguühiku omahind (eurodes tonni kohta) | ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool) |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 101 | 111 | 101 | 102 |

(103)

Hindade kujunemisel on määravaks kaks peamist tegurit: tootmiskulud ning nõudluse ja pakkumise olukord turul. Samal ajal, kui toodanguühiku müügihinnad 1999. aastast kuni uurimisperioodini 8 % võrra langesid, tõusis toodanguühiku omahind 2 %. Sellise suhteliselt väikese omahinna muutuse taga peidab ennast tegelikult 2001. aastal asetleidnud 10-protsendine hüpe, mille teatava viivitusega põhjustas toorainehindade tõus 2000. aastal. Kahe põhilise grafiitelektroodisüsteemide tootmises kasutatava toormaterjali, naftakoksi ja pigi, hind moodustab umbes 34 % tootmise kogukuludest. Elektrihind, mis on samuti tihedalt seotud naftahinna muutustega, annab veel 13 % tootmise kogukuludest. Kokku moodustavad need kolm peamist kuluartiklit, mille hinda mõjutab otseselt naftahinna kõikumine, peaaegu 50 % samasuguse toote tootmise kogukuludest. Kuna subsideeritud impordiga seotud hinnalanguse tõttu ei olnud võimalik ühenduse tootmisharu hindasid tõsta võrdeliselt suurenenud tootmiskuludega, langes ühenduse tootmisharu tasuvus.

1999

2000

2001

2002

Uurimisperiood

Ühikuhind EÜ turul (eurodes tonni kohta)

ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool)

Indeks (1999 = 100)

100

94

103

91

92

Toodanguühiku omahind (eurodes tonni kohta)

ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool)

Indeks (1999 = 100)

100

101

111

101

102

l)   Ühenduse hindu mõjutavad tegurid

| (104) | Uurimine näitas, et subsideeritud impordi hinnad olid ühenduse tootmisharu allasurutud keskmisest müügihinnast uurimisperioodi jooksul keskmiselt 6–12 % madalamad (vt. põhjendus 86 eespool). Tooteliikide kaupa võrdlemisel selgus siiski, et mõnel juhul olid asjaomaste eksportivate tootjate pakutavad hinnad oluliselt madalamad, kui eelmainitud ühenduse tootmisharu hindadest madalam keskmine hind. Teatavate tooteliikide puhul tuvastatud hinna allalöömine koos subsideeritud impordi turuosa pideva suurenemisega on kindlasti mõjutanud ühenduse tootmisharu siseturuhindu. |
| --- | --- |

(104)

Uurimine näitas, et subsideeritud impordi hinnad olid ühenduse tootmisharu allasurutud keskmisest müügihinnast uurimisperioodi jooksul keskmiselt 6–12 % madalamad (vt. põhjendus 86 eespool). Tooteliikide kaupa võrdlemisel selgus siiski, et mõnel juhul olid asjaomaste eksportivate tootjate pakutavad hinnad oluliselt madalamad, kui eelmainitud ühenduse tootmisharu hindadest madalam keskmine hind. Teatavate tooteliikide puhul tuvastatud hinna allalöömine koos subsideeritud impordi turuosa pideva suurenemisega on kindlasti mõjutanud ühenduse tootmisharu siseturuhindu.

m)   Tasuvus ja investeeringutasuvus

| (105) | Omatoodangu sõltumatutele ühenduse klientidele müümise tasuvus, väljendatuna netomüügituluna enne maksude mahaarvamist, langes vaatlusaluse perioodi jooksul 2000. aastal 50 % võrra, 2001. aastal 3 % võrra, 2002. aastal veel 18 % võrra, kuni uurimisperioodi jooksul leidis lõpuks aset 4-protsendine tõus. 1999. aastast kuni uurimisperioodini langes tasuvus kokku 66 % võrra, s.t. 12–15 protsendilt 1999. aastal 3–6 protsendini uurimisperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(105)

Omatoodangu sõltumatutele ühenduse klientidele müümise tasuvus, väljendatuna netomüügituluna enne maksude mahaarvamist, langes vaatlusaluse perioodi jooksul 2000. aastal 50 % võrra, 2001. aastal 3 % võrra, 2002. aastal veel 18 % võrra, kuni uurimisperioodi jooksul leidis lõpuks aset 4-protsendine tõus. 1999. aastast kuni uurimisperioodini langes tasuvus kokku 66 % võrra, s.t. 12–15 protsendilt 1999. aastal 3–6 protsendini uurimisperioodi jooksul.

| (106) | Investeeringutasuvus investeeringute raamatupidamisliku puhasväärtuse kasumiprotsendina järgis vaatlusaluse perioodi jooksul üldjoontes eelmainitud suundumusi. Investeeringutasuvus langes 2000. aastal 34 %, 2001. aastal 23 % võrra, 2002. aastal 26 % ja uurimisperioodi jooksul veel 8 % võrra. 1999. aastal valitsenud olukorraga võrreldes oli investeeringutasuvus uurimisperioodi ajaks langenud umbes 90 %, s.t. 45–55 protsendilt 1999. aastal 3–10 protsendini uurimisperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(106)

Investeeringutasuvus investeeringute raamatupidamisliku puhasväärtuse kasumiprotsendina järgis vaatlusaluse perioodi jooksul üldjoontes eelmainitud suundumusi. Investeeringutasuvus langes 2000. aastal 34 %, 2001. aastal 23 % võrra, 2002. aastal 26 % ja uurimisperioodi jooksul veel 8 % võrra. 1999. aastal valitsenud olukorraga võrreldes oli investeeringutasuvus uurimisperioodi ajaks langenud umbes 90 %, s.t. 45–55 protsendilt 1999. aastal 3–10 protsendini uurimisperioodi jooksul.

| (107) | Komisjon tegi eraldi kindlaks eelmainitud tootmise konservimise (vt. põhjendus 94 eespool) mõju ühenduse tootmisharu üldisele tasuvusele uurimisperioodi jooksul. Leiti, et 2002. aastal oleks ühenduse tootmisharu tasuvus olnud kõrgem 0,8 % ja uurimisperioodi jooksul 0,5 % võrra, mis aga ei oleks sisuliselt muutnud tasuvuse suundumusi alates 1999. aastast. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sõltumatutele klientidele suunatud ühendusesisese müügi tasuvus (müügi netokäibe protsent) | ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool) |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 51 | 48 | 30 | 34 |
| Investeeringutasuvus (investeeringute raamatupidamisliku puhasväärtuse kasumiprotsent) | ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool) |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 66 | 43 | 17 | 9 |
| Sõltumatutele klientidele suunatud ühendusesisese müügi tasuvus (müügi netokäibe protsent) tootmise konservimist arvestamata | ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool) |
| Indeks (1999=100) | 100 | 51 | 48 | 35 | 39 |

(107)

Komisjon tegi eraldi kindlaks eelmainitud tootmise konservimise (vt. põhjendus 94 eespool) mõju ühenduse tootmisharu üldisele tasuvusele uurimisperioodi jooksul. Leiti, et 2002. aastal oleks ühenduse tootmisharu tasuvus olnud kõrgem 0,8 % ja uurimisperioodi jooksul 0,5 % võrra, mis aga ei oleks sisuliselt muutnud tasuvuse suundumusi alates 1999. aastast.

1999

2000

2001

2002

Uurimisperiood

Sõltumatutele klientidele suunatud ühendusesisese müügi tasuvus (müügi netokäibe protsent)

ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool)

Indeks (1999 = 100)

100

51

48

30

34

Investeeringutasuvus (investeeringute raamatupidamisliku puhasväärtuse kasumiprotsent)

ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool)

Indeks (1999 = 100)

100

66

43

17

9

Sõltumatutele klientidele suunatud ühendusesisese müügi tasuvus (müügi netokäibe protsent) tootmise konservimist arvestamata

ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool)

Indeks (1999=100)

100

51

48

35

39

n)   Rahakäive ja kapitali kaasamise võime

| (108) | Äritegevuse netorahakäive vähenes 2000. aastal 40 %, kasvas 2001. aastal 24 % võrra, vähenes 2002. aastal uuesti 12 % ja langes uurimisperioodi jooksul veel 7 % võrra. Uurimisperioodi jooksul oli rahakäive 35 % võrra väiksem kui vaatlusaluse perioodi alguses. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rahakäive (tuhandetes eurodes) | ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool) |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 60 | 84 | 72 | 65 |

(108)

Äritegevuse netorahakäive vähenes 2000. aastal 40 %, kasvas 2001. aastal 24 % võrra, vähenes 2002. aastal uuesti 12 % ja langes uurimisperioodi jooksul veel 7 % võrra. Uurimisperioodi jooksul oli rahakäive 35 % võrra väiksem kui vaatlusaluse perioodi alguses.

1999

2000

2001

2002

Uurimisperiood

Rahakäive (tuhandetes eurodes)

ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool)

Indeks (1999 = 100)

100

60

84

72

65

| (109) | Mitmed riiklikud ja piirkondlikud konkurentsiküsimustega tegelevad asutused maailmas on 1990ndatel aastatel määranud mõlemale kaebuse esitanud ühenduse tootjale trahve hinna- ja turukokkulepete eest. Lisaks nimetatud trahvidele on ülalmainitud ühenduse tootjad kandnud lisakulusid, mis on seotud ühelt poolt Ühendriikide ja Kanada klientide ja aktsionäride esitatud kollektiivsete hagide lahendamisega ning teiselt poolt sellest tulenevate erakorraliste kulude rahastamisega. Selle tulemusena on nende kahe kontserni võlad oluliselt suurenenud ning nii nende krediidireiting kui kapitali kaasamise võime järsult langenud. Tekkinud olukorras ei ole enam võimalik eraldi hinnata kapitali kaasamise võimet samasugust toodet valmistava ja müüva tegevusvaldkonna piires, võtmata arvesse konkurentsiküsimustega seonduvat. Tasuvuse, investeeringutasuvuse ja rahakäibe (vt. eespool) ning investeeringute (vt. allpool) kohta kogutud tõendeid, mis omavad tähtsust ainult samasuguse toote seisukohast ja mille puhul on hoolikalt eraldatud konkurentsivastase tegevuse mõju, võib siiski kindlasti käsitleda niigi keerulist majanduslikku olukorda veelgi raskendavate asjaoludena. |
| --- | --- |

(109)

Mitmed riiklikud ja piirkondlikud konkurentsiküsimustega tegelevad asutused maailmas on 1990ndatel aastatel määranud mõlemale kaebuse esitanud ühenduse tootjale trahve hinna- ja turukokkulepete eest. Lisaks nimetatud trahvidele on ülalmainitud ühenduse tootjad kandnud lisakulusid, mis on seotud ühelt poolt Ühendriikide ja Kanada klientide ja aktsionäride esitatud kollektiivsete hagide lahendamisega ning teiselt poolt sellest tulenevate erakorraliste kulude rahastamisega. Selle tulemusena on nende kahe kontserni võlad oluliselt suurenenud ning nii nende krediidireiting kui kapitali kaasamise võime järsult langenud. Tekkinud olukorras ei ole enam võimalik eraldi hinnata kapitali kaasamise võimet samasugust toodet valmistava ja müüva tegevusvaldkonna piires, võtmata arvesse konkurentsiküsimustega seonduvat. Tasuvuse, investeeringutasuvuse ja rahakäibe (vt. eespool) ning investeeringute (vt. allpool) kohta kogutud tõendeid, mis omavad tähtsust ainult samasuguse toote seisukohast ja mille puhul on hoolikalt eraldatud konkurentsivastase tegevuse mõju, võib siiski kindlasti käsitleda niigi keerulist majanduslikku olukorda veelgi raskendavate asjaoludena.

o)   Investeeringud

| (110) | Ühenduse tootmisharu aastainvesteeringud vaatlusalusesse tootesse vähenesid ajavahemikus 1999. aastast kuni uurimisperioodini 50 % võrra. Täpsemalt vähenesid investeeringud 2000. aastal 27 %, kasvasid 2001. aastal 4 % võrra, vähenesid 2002. aastal uuesti 18 % ja uurimisperioodi jooksul veel 8 % võrra. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Puhasinvesteeringud (tuhandetes eurodes) | ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool) |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 73 | 77 | 59 | 51 |

(110)

Ühenduse tootmisharu aastainvesteeringud vaatlusalusesse tootesse vähenesid ajavahemikus 1999. aastast kuni uurimisperioodini 50 % võrra. Täpsemalt vähenesid investeeringud 2000. aastal 27 %, kasvasid 2001. aastal 4 % võrra, vähenesid 2002. aastal uuesti 18 % ja uurimisperioodi jooksul veel 8 % võrra.

1999

2000

2001

2002

Uurimisperiood

Puhasinvesteeringud (tuhandetes eurodes)

ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool)

Indeks (1999 = 100)

100

73

77

59

51

p)   Subsiidiumimarginaali suurus

| (111) | Võttes arvesse asjaomasest riigist pärit impordi mahtu ning hindu, ei saa tegeliku subsiidiumimarginaali mõju ühenduse tootmisharule hinnata tühiseks. |
| --- | --- |

(111)

Võttes arvesse asjaomasest riigist pärit impordi mahtu ning hindu, ei saa tegeliku subsiidiumimarginaali mõju ühenduse tootmisharule hinnata tühiseks.

q)   Toibumine varasemast subsideerimisest ja dumpingust

| (112) | Kuna andmed subsideerimise või dumpingu kohta enne käesoleva menetluse aluseks olnud olukorra tekkimist puuduvad, loetakse see küsimus ebaoluliseks. |
| --- | --- |

(112)

Kuna andmed subsideerimise või dumpingu kohta enne käesoleva menetluse aluseks olnud olukorra tekkimist puuduvad, loetakse see küsimus ebaoluliseks.

5.   JÄRELDUS KAHJU KOHTA

| (113) | 1999. aastast kuni uurimisperioodini kasvas vaatlusaluse toote Indiast pärit subsideeritud impordi maht märgatavalt ehk 76 % ning selle osatähtsus ühenduse turul kasvas 3,4 % võrra. Indiast pärit subsideeritud impordi keskmised hinnad olid kogu vaatlusaluse perioodi jooksul pidevalt ühenduse tootmisharu hindadest madalamad. Lisaks sellele olid kõnealusest riigist imporditavate kaupade hinnad uurimisperioodi jooksul madalamad kui ühenduse tootmisharu hinnad. Kaalutud keskmiste põhjal olid impordihinnad uurimisperioodi jooksul keskmiselt 6–12 % madalamad ning teatavate tooteliikide puhul oli hinnaerinevus veelgi suurem. |
| --- | --- |

(113)

1999. aastast kuni uurimisperioodini kasvas vaatlusaluse toote Indiast pärit subsideeritud impordi maht märgatavalt ehk 76 % ning selle osatähtsus ühenduse turul kasvas 3,4 % võrra. Indiast pärit subsideeritud impordi keskmised hinnad olid kogu vaatlusaluse perioodi jooksul pidevalt ühenduse tootmisharu hindadest madalamad. Lisaks sellele olid kõnealusest riigist imporditavate kaupade hinnad uurimisperioodi jooksul madalamad kui ühenduse tootmisharu hinnad. Kaalutud keskmiste põhjal olid impordihinnad uurimisperioodi jooksul keskmiselt 6–12 % madalamad ning teatavate tooteliikide puhul oli hinnaerinevus veelgi suurem.

| (114) | On selgunud, et vaatlusperioodi jooksul ühenduse tootmisharu olukord halvenes. 1999. aasast kuni uurimisperioodini halvenesid praktiliselt kõik kahjunäitajad: tootmismaht vähenes 1 % võrra, tootmisvõimsus 9 % võrra ja müügimaht ühenduses 1 % võrra ning ühenduse tootmisharu kaotas oma turuosast 6,3 protsenti. Toodanguühiku müügihind langes 8 % võrra, samal ajal kui toodanguühiku omahind 2 % võrra tõusis, tasuvus 66 % võrra langes ning investeeringutasuvus ja äritegevuse netorahakäive samuti vähenesid. Töötajate arv vähenes 17 % ning investeeringud 50 % võrra. |
| --- | --- |

(114)

On selgunud, et vaatlusperioodi jooksul ühenduse tootmisharu olukord halvenes. 1999. aasast kuni uurimisperioodini halvenesid praktiliselt kõik kahjunäitajad: tootmismaht vähenes 1 % võrra, tootmisvõimsus 9 % võrra ja müügimaht ühenduses 1 % võrra ning ühenduse tootmisharu kaotas oma turuosast 6,3 protsenti. Toodanguühiku müügihind langes 8 % võrra, samal ajal kui toodanguühiku omahind 2 % võrra tõusis, tasuvus 66 % võrra langes ning investeeringutasuvus ja äritegevuse netorahakäive samuti vähenesid. Töötajate arv vähenes 17 % ning investeeringud 50 % võrra.

| (115) | Mõned näitajad tundusid arenevat positiivses suunas: vaatlusaluse perioodi jooksul tõusid palgad tavapäraseks peetava 13 % võrra ning tootlikkus 19 % võrra. Eespool mainitud töökohtade arvu vähenemise taustal näitab viimatinimetatud tõus, et ühenduse tootmisharu tegi suuri pingutusi, et Indiast pärit subsideeritud impordist hoolimata konkurentsivõimet säilitada. |
| --- | --- |

(115)

Mõned näitajad tundusid arenevat positiivses suunas: vaatlusaluse perioodi jooksul tõusid palgad tavapäraseks peetava 13 % võrra ning tootlikkus 19 % võrra. Eespool mainitud töökohtade arvu vähenemise taustal näitab viimatinimetatud tõus, et ühenduse tootmisharu tegi suuri pingutusi, et Indiast pärit subsideeritud impordist hoolimata konkurentsivõimet säilitada.

| (116) | Eelöeldut silmas pidades on jõutud esialgsele järeldusele, et ühenduse tootmisharu on kannatanud olulist kahju algmääruse artikli 8 tähenduses. |
| --- | --- |

(116)

Eelöeldut silmas pidades on jõutud esialgsele järeldusele, et ühenduse tootmisharu on kannatanud olulist kahju algmääruse artikli 8 tähenduses.

F.   PÕHJUSLIK SEOS

1.   SISSEJUHATUS

| (117) | Algmääruse artikli 8 lõigete 6 ja 7 kohaselt kontrolliti, kas subsideeritud import on põhjustanud ühenduse tootmisharule kahju ulatuses, mida võiks liigitada oluliseks. Lisaks subsideeritud impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis võisid samal ajal kahjustada ühenduse tootmisharu, vältimaks nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist subsideeritud impordile. |
| --- | --- |

(117)

Algmääruse artikli 8 lõigete 6 ja 7 kohaselt kontrolliti, kas subsideeritud import on põhjustanud ühenduse tootmisharule kahju ulatuses, mida võiks liigitada oluliseks. Lisaks subsideeritud impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis võisid samal ajal kahjustada ühenduse tootmisharu, vältimaks nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist subsideeritud impordile.

2.   SUBSIDEERITUD IMPORDI MÕJU

| (118) | Subsideeritud impordi mahu märkimisväärne, 76-protsendine kasv 1999. aastast kuni uurimisperioodini ning selle osatähtsuse samaaegne umbes 3,5-protsendine tõus ühenduse turul koos hinna allalöömisega (keskmiselt umbes 6–12 % uurimisperioodi jooksul) langesid samasse ajavahemikku ühenduse tootmisharu majandusliku olukorra halvenemisega. Samal ajal vähenes ühenduse tootmisharu müügimaht (- 1 %), turuosa (- 6,3 %) ning tasuvus (- 8,7 %). Sellist arengut tuleks vaadelda ühenduse turu kasvu taustal aastast 1999 kuni uurimisperioodini. Lisaks olid subsideeritud hinnad kogu vaatlusaluse perioodi jooksul ühenduse tootmisharu hindadest madalamad ning avaldasid viimastele survet. Sellest tulenev ühenduse tootmisharu hinnalangus (8 %) ajal, mil tootmiskulud kasvasid peaaegu 2 % võrra, vallandaski täheldatud tasuvuse languse. Seetõttu leiti esialgu, et subsideeritud import on avaldanud ühenduse tootmisharule olulist negatiivset mõju. |
| --- | --- |

(118)

Subsideeritud impordi mahu märkimisväärne, 76-protsendine kasv 1999. aastast kuni uurimisperioodini ning selle osatähtsuse samaaegne umbes 3,5-protsendine tõus ühenduse turul koos hinna allalöömisega (keskmiselt umbes 6–12 % uurimisperioodi jooksul) langesid samasse ajavahemikku ühenduse tootmisharu majandusliku olukorra halvenemisega. Samal ajal vähenes ühenduse tootmisharu müügimaht (- 1 %), turuosa (- 6,3 %) ning tasuvus (- 8,7 %). Sellist arengut tuleks vaadelda ühenduse turu kasvu taustal aastast 1999 kuni uurimisperioodini. Lisaks olid subsideeritud hinnad kogu vaatlusaluse perioodi jooksul ühenduse tootmisharu hindadest madalamad ning avaldasid viimastele survet. Sellest tulenev ühenduse tootmisharu hinnalangus (8 %) ajal, mil tootmiskulud kasvasid peaaegu 2 % võrra, vallandaski täheldatud tasuvuse languse. Seetõttu leiti esialgu, et subsideeritud import on avaldanud ühenduse tootmisharule olulist negatiivset mõju.

3.   MUUDE TEGURITE MÕJU

a)   Teraseturu aktiivsuse langusest tulenev nõudluse vähenemine

| (119) | Kaks huvitatud isikut väitsid, et ühenduse tootmisharu kantud kahju on seotud samasuguse toote peamise tarbija, nimelt terasetööstuse olukorra halvenemisega 2001. aastal ja 2002. aasta alguses. |
| --- | --- |

(119)

Kaks huvitatud isikut väitsid, et ühenduse tootmisharu kantud kahju on seotud samasuguse toote peamise tarbija, nimelt terasetööstuse olukorra halvenemisega 2001. aastal ja 2002. aasta alguses.

| (120) | 2001.–2002. aasta surutis terasetööstuses on üldiselt teada ja seda kinnitavad suundumused vaatlusaluse toote ja samasuguse toote tarbimises, mis saavutas 2000. aastal haripunkti ning seejärel vähenes nii 2001. kui ka 2002. aastal. Ühenduse tootmisharu tasuvus langes aastatel 2000–2002 järjekindlalt. Kõnealune väide ei pea aga kindlasti paika 2000. aasta puhul, kui ühenduse tootmisharu ei suutnud täielikult ära kasutada 2000. aasta elavnemist teraseturul, nagu näitas sel aastal täheldatud müügihindade ja tasuvuse oluline langus. Seevastu kasvas samal aastal Indiast pärit impordi maht järsult 45% võrra ning nende turuosa 1,5 % võrra. Tuleb samuti märkida, et tarbimine oli 2000. aastast kuni uurimisperioodini oluliselt suurem kui 1999. aastal. Seega ei väljendunud terasetööstuse surutis vaatlusaluse toote ega samasuguse toote nõudluse üldises languses, kuigi 2000. aasta kõrget taset järgnevatel aastatel loomulikult enam ei saavutatud. Seetõttu tehakse esialgne järeldus, et teraseturu aktiivsuse langusega seotud nõudluse langus ei selgita piisavalt ühenduse tootmisharu kantud kahju ning et see süvendas nimetatud kahju ainult väga vähesel määral või üldse mitte. Seega ei olnud tegemist teguriga, mille tõttu oleks tulnud muuta esialgset järeldust, et kõnealusest riigist pärit subsideeritud impordi ja ühenduse tootmisharu kantud olulise kahju vahel on tegelik ja tugev põhjuslik seos. |
| --- | --- |

(120)

2001.–2002. aasta surutis terasetööstuses on üldiselt teada ja seda kinnitavad suundumused vaatlusaluse toote ja samasuguse toote tarbimises, mis saavutas 2000. aastal haripunkti ning seejärel vähenes nii 2001. kui ka 2002. aastal. Ühenduse tootmisharu tasuvus langes aastatel 2000–2002 järjekindlalt. Kõnealune väide ei pea aga kindlasti paika 2000. aasta puhul, kui ühenduse tootmisharu ei suutnud täielikult ära kasutada 2000. aasta elavnemist teraseturul, nagu näitas sel aastal täheldatud müügihindade ja tasuvuse oluline langus. Seevastu kasvas samal aastal Indiast pärit impordi maht järsult 45% võrra ning nende turuosa 1,5 % võrra. Tuleb samuti märkida, et tarbimine oli 2000. aastast kuni uurimisperioodini oluliselt suurem kui 1999. aastal. Seega ei väljendunud terasetööstuse surutis vaatlusaluse toote ega samasuguse toote nõudluse üldises languses, kuigi 2000. aasta kõrget taset järgnevatel aastatel loomulikult enam ei saavutatud. Seetõttu tehakse esialgne järeldus, et teraseturu aktiivsuse langusega seotud nõudluse langus ei selgita piisavalt ühenduse tootmisharu kantud kahju ning et see süvendas nimetatud kahju ainult väga vähesel määral või üldse mitte. Seega ei olnud tegemist teguriga, mille tõttu oleks tulnud muuta esialgset järeldust, et kõnealusest riigist pärit subsideeritud impordi ja ühenduse tootmisharu kantud olulise kahju vahel on tegelik ja tugev põhjuslik seos.

b)   Tavapäraste konkurentsitingimuste taastumine pärast kartelli tegevuse lõpetamist

| (121) | Mitmed huvitatud isikud väitsid, et ühenduse tootmisharu kantud kahju oli põhjustatud pelgalt tavapäraste konkurentsitingimuste taastumisest ühenduse grafiitelektroodisüsteemide turul. Täpsemalt öeldes väidavad nimetatud isikud, et ühenduse tootmisharus alates 1999. aastast aset leidnud hindade ja tasuvuse langus oli tingitud asjaolust, et selle perioodi alguses olid need näitajad kartelli tegevuse tõttu kunstlikud kõrged. |
| --- | --- |

(121)

Mitmed huvitatud isikud väitsid, et ühenduse tootmisharu kantud kahju oli põhjustatud pelgalt tavapäraste konkurentsitingimuste taastumisest ühenduse grafiitelektroodisüsteemide turul. Täpsemalt öeldes väidavad nimetatud isikud, et ühenduse tootmisharus alates 1999. aastast aset leidnud hindade ja tasuvuse langus oli tingitud asjaolust, et selle perioodi alguses olid need näitajad kartelli tegevuse tõttu kunstlikud kõrged.

| (122) | 18. juuli 2001. aasta otsuses 2002/271/EÜ (5) leidis komisjon, et kaks kaebuse esitanud ühenduse tootjat olid koos teiste tootjatega tegutsenud kartellina 1992. aasta maist kuni 1998. aasta märtsini. Käesoleva subsiidiumidevastase menetluse uurimisperiood katab ajavahemiku 1. aprillist 2002 kuni 31. märtsini 2003 ning kahju seisukohast oluliste suundumuste hindamine hõlmab ajavahemikku 1. jaanuarist 1999 kuni uurimisperioodi lõpuni. Seega langevad nii uurimisperiood kui ka vaatlusalune periood tunduvalt hilisemasse aega kui kartelli tegevus. Uurimine näitas, et mitmesuguste kokkulepete ja lepingute sõlmimisest hoolimata tehakse suuremad müügitehingud tavaliselt aastaste lepingute alusel, millega tagatakse teatav arv teatava hinnaga tarneid aastas. Läbirääkimised aastaste lepingute sõlmimiseks toimuvad tavaliselt lepingu jõustumisele eelneva aasta oktoobris ja novembris. Uurimisel selgus, et 1998.–1999. aastal hõlmasid aastased lepingud umbes 40 % tehingutest, kuuekuulised lepingud umbes 35 % ning kolmekuulised lepingud või üksiktellimused umbes 25 % tehingutest. Pikaajalisi (nt. kolmeaastaseid) lepinguid on hakatud sõlmima suhteliselt hiljuti ning 1997.–1998. aastal oli neid väga vähe või praktiliselt polnudki ning see on turul valitsenud kõrgeid hindu arvestades ka loogiline. Seetõttu selgus, et peaaegu kõik tehingud, mille kohta esitati arve ja mille eest maksti 1999. aasta jooksul, ning eespool toodud põhjendustes (102) ja (103) käsitletud hinnasuundumused tulenesid ostjate ja müüjate vahelistest lepingutest, mis sõlmiti pärast turu- ja hinnakokkulepete tuvastamist. |
| --- | --- |

(122)

18. juuli 2001. aasta otsuses 2002/271/EÜ (5) leidis komisjon, et kaks kaebuse esitanud ühenduse tootjat olid koos teiste tootjatega tegutsenud kartellina 1992. aasta maist kuni 1998. aasta märtsini. Käesoleva subsiidiumidevastase menetluse uurimisperiood katab ajavahemiku 1. aprillist 2002 kuni 31. märtsini 2003 ning kahju seisukohast oluliste suundumuste hindamine hõlmab ajavahemikku 1. jaanuarist 1999 kuni uurimisperioodi lõpuni. Seega langevad nii uurimisperiood kui ka vaatlusalune periood tunduvalt hilisemasse aega kui kartelli tegevus. Uurimine näitas, et mitmesuguste kokkulepete ja lepingute sõlmimisest hoolimata tehakse suuremad müügitehingud tavaliselt aastaste lepingute alusel, millega tagatakse teatav arv teatava hinnaga tarneid aastas. Läbirääkimised aastaste lepingute sõlmimiseks toimuvad tavaliselt lepingu jõustumisele eelneva aasta oktoobris ja novembris. Uurimisel selgus, et 1998.–1999. aastal hõlmasid aastased lepingud umbes 40 % tehingutest, kuuekuulised lepingud umbes 35 % ning kolmekuulised lepingud või üksiktellimused umbes 25 % tehingutest. Pikaajalisi (nt. kolmeaastaseid) lepinguid on hakatud sõlmima suhteliselt hiljuti ning 1997.–1998. aastal oli neid väga vähe või praktiliselt polnudki ning see on turul valitsenud kõrgeid hindu arvestades ka loogiline. Seetõttu selgus, et peaaegu kõik tehingud, mille kohta esitati arve ja mille eest maksti 1999. aasta jooksul, ning eespool toodud põhjendustes (102) ja (103) käsitletud hinnasuundumused tulenesid ostjate ja müüjate vahelistest lepingutest, mis sõlmiti pärast turu- ja hinnakokkulepete tuvastamist.

| (123) | Eelmainitud väite toetuseks juhtisid needsamad huvitatud isikud komisjoni tähelepanu hindade kujunemisele suure läbimõõduga (üle 700mm) elektroodide puhul, mida India eksportivad tootjad väidetavalt ei tarni. Uurimine näitas, et kuigi kaks kõnealust India eksportijat seda tooterühma uurimisperioodi jooksul ühendusse ei eksportinud, töötasid nad välja tehnilisi võimalusi selle tootmiseks. Edasisel uurimisel selgus, et selle konkreetse tooterühma hinnad ühenduse tootmisharus olid 1999. aastast kuni uurimisperioodini langenud suhteliselt rohkem kui samasuguse toote keskmised hinnad ühenduse tootmisharus tervikuna. See tooterühm moodustab ühenduse tootmisharus samasuguse toote müügi kogumahust ühenduse turul väikese osa ehk umbes 8 %. Sellel turusegmendil on veel kaks iseloomulikku joont. Esiteks on tegemist suhteliselt uue ja kasvava turuga, mis tähendab, et konkurents on 1999. aastast kuni uurimisperioodini järjest tihedamaks muutunud. Teiseks on sellele turule iseloomulik väike arv suurkliente, kes ostavad ka väiksema diameetriga elektroode. Nagu võibki arvata, kasutavad mainitud keskmisest suuremad kliendid oma märkimisväärset ostujõudu selleks, et saada suuremat hinnaalandust kui “tavalised” kliendid. Seetõttu moonutab selle turusegmendi hinnasuundumusi eelmainitud suurklientide järjest suurenev mõjujõud. Lõpetuseks tuleb märkida, et kuigi India eksportijad seda tooterühma uurimisperioodi jooksul korrapäraselt ei eksportinud, leiti uurimise käigus, et nad olid teinud selle tooterühma suhtes hinnapakkumisi, mida ühenduse kliendid kasutasid lisaabinõuna hinnaläbirääkimistel ühenduse tootmisharuga. |
| --- | --- |

(123)

Eelmainitud väite toetuseks juhtisid needsamad huvitatud isikud komisjoni tähelepanu hindade kujunemisele suure läbimõõduga (üle 700mm) elektroodide puhul, mida India eksportivad tootjad väidetavalt ei tarni. Uurimine näitas, et kuigi kaks kõnealust India eksportijat seda tooterühma uurimisperioodi jooksul ühendusse ei eksportinud, töötasid nad välja tehnilisi võimalusi selle tootmiseks. Edasisel uurimisel selgus, et selle konkreetse tooterühma hinnad ühenduse tootmisharus olid 1999. aastast kuni uurimisperioodini langenud suhteliselt rohkem kui samasuguse toote keskmised hinnad ühenduse tootmisharus tervikuna. See tooterühm moodustab ühenduse tootmisharus samasuguse toote müügi kogumahust ühenduse turul väikese osa ehk umbes 8 %. Sellel turusegmendil on veel kaks iseloomulikku joont. Esiteks on tegemist suhteliselt uue ja kasvava turuga, mis tähendab, et konkurents on 1999. aastast kuni uurimisperioodini järjest tihedamaks muutunud. Teiseks on sellele turule iseloomulik väike arv suurkliente, kes ostavad ka väiksema diameetriga elektroode. Nagu võibki arvata, kasutavad mainitud keskmisest suuremad kliendid oma märkimisväärset ostujõudu selleks, et saada suuremat hinnaalandust kui “tavalised” kliendid. Seetõttu moonutab selle turusegmendi hinnasuundumusi eelmainitud suurklientide järjest suurenev mõjujõud. Lõpetuseks tuleb märkida, et kuigi India eksportijad seda tooterühma uurimisperioodi jooksul korrapäraselt ei eksportinud, leiti uurimise käigus, et nad olid teinud selle tooterühma suhtes hinnapakkumisi, mida ühenduse kliendid kasutasid lisaabinõuna hinnaläbirääkimistel ühenduse tootmisharuga.

| (124) | Komisjon taotles ja sai ühenduse tootmisharult pikaajalised (alates 1980. aastate keskelt) hinnajadad samasuguse toote tüüpilise müügi kohta ühenduse turul. Jada näitab, et hinnad tõusid kuni 1990. aastateni pidevalt ja saavutasid kõrgeima taseme 1998. aastal. 1998.–1999. aastal täheldati hindade järsku, 14-protsendist langust, mis kattub täpselt turu- ja hinnakokkulepete tühistamisega. |
| --- | --- |

(124)

Komisjon taotles ja sai ühenduse tootmisharult pikaajalised (alates 1980. aastate keskelt) hinnajadad samasuguse toote tüüpilise müügi kohta ühenduse turul. Jada näitab, et hinnad tõusid kuni 1990. aastateni pidevalt ja saavutasid kõrgeima taseme 1998. aastal. 1998.–1999. aastal täheldati hindade järsku, 14-protsendist langust, mis kattub täpselt turu- ja hinnakokkulepete tühistamisega.

| (125) | Lisaks ei selgita tavapäraste konkurentsitingimuste taastumine pärast kartelli tegevuse lõpetamist ühenduse tootmisharu turuosa vähenemist 1999. aastast kuni uurimisperioodini, millele vastandub subsideeritud impordi turuosa samaaegne kasv. Eelöeldust järeldub, et tavapäraste konkurentsitingimuste taastumine pärast kartelli tegevuse lõpetamist selgitab ainult osaliselt ühenduse tootmisharu kantud kahju ning seega ei ole tegemist teguriga, mille tõttu tuleks muuta esialgset järeldust, et kõnealusest riigist pärit subsideeritud impordi ja ühenduse tootmisharu kantud olulise kahju vahel on tegelik ja tugev põhjuslik seos. |
| --- | --- |

(125)

Lisaks ei selgita tavapäraste konkurentsitingimuste taastumine pärast kartelli tegevuse lõpetamist ühenduse tootmisharu turuosa vähenemist 1999. aastast kuni uurimisperioodini, millele vastandub subsideeritud impordi turuosa samaaegne kasv. Eelöeldust järeldub, et tavapäraste konkurentsitingimuste taastumine pärast kartelli tegevuse lõpetamist selgitab ainult osaliselt ühenduse tootmisharu kantud kahju ning seega ei ole tegemist teguriga, mille tõttu tuleks muuta esialgset järeldust, et kõnealusest riigist pärit subsideeritud impordi ja ühenduse tootmisharu kantud olulise kahju vahel on tegelik ja tugev põhjuslik seos.

c)   Muude ühenduse tootjate tegevus

| (126) | Uurimises ei osalenud ükski muu, ühenduse tootmisharu väline ühenduse tootja. Tuleb siiski märkida, et üks kahest muust teadaolevast ühenduse tootjast muutus maksejõuetuks ja lõpetas tootmise 2002. novembris (vt. põhjendus 77 eespool). Olemasolevate tõendite kohaselt kasvas nimetatud kahe tootja ühendusesisese müügi maht umbes 15 000 tonnilt 1999. aastal umbes 21 000 tonnini 2002. aastal ning langes seejärel uurimisperioodi jooksul umbes 19 000 tonnini. Nende turuosa kasvas 12,5 protsendilt 1999. aastal 16,6 protsendini 2002. aastal ning langes seejärel 14,4 protsendini uurimisperioodi jooksul. Kui uurimine oleks hõlmanud tervet 2003. aastat, oleks ainukese allesjäänud ühenduse tootja turuosa olnud 9,7 %. Kuigi vastab tõele, et kahe muu ühenduse tootja turuosa 1999. aastast kuni uurimisperioodini 1,9 % võrra kasvas, kinnitab ühe tootja maksejõuetuks muutumine ühenduse tootmisharu kahjustatud olukorda. Seetõttu tehakse esialgne järeldus, et muude ühenduse tootjate tegevus süvendas ühenduse tootmisharu kantud kahju ainult väga vähesel määral või üldse mitte ning seega ei ole tegemist teguriga, mille tõttu tuleks muuta esialgset järeldust, et kõnealusest riigist pärineva subsideeritud impordi ja ühenduse tootmisharu kantud olulise kahju vahel on tegelik ja tugev põhjuslik seos. |
| --- | --- |

(126)

Uurimises ei osalenud ükski muu, ühenduse tootmisharu väline ühenduse tootja. Tuleb siiski märkida, et üks kahest muust teadaolevast ühenduse tootjast muutus maksejõuetuks ja lõpetas tootmise 2002. novembris (vt. põhjendus 77 eespool). Olemasolevate tõendite kohaselt kasvas nimetatud kahe tootja ühendusesisese müügi maht umbes 15 000 tonnilt 1999. aastal umbes 21 000 tonnini 2002. aastal ning langes seejärel uurimisperioodi jooksul umbes 19 000 tonnini. Nende turuosa kasvas 12,5 protsendilt 1999. aastal 16,6 protsendini 2002. aastal ning langes seejärel 14,4 protsendini uurimisperioodi jooksul. Kui uurimine oleks hõlmanud tervet 2003. aastat, oleks ainukese allesjäänud ühenduse tootja turuosa olnud 9,7 %. Kuigi vastab tõele, et kahe muu ühenduse tootja turuosa 1999. aastast kuni uurimisperioodini 1,9 % võrra kasvas, kinnitab ühe tootja maksejõuetuks muutumine ühenduse tootmisharu kahjustatud olukorda. Seetõttu tehakse esialgne järeldus, et muude ühenduse tootjate tegevus süvendas ühenduse tootmisharu kantud kahju ainult väga vähesel määral või üldse mitte ning seega ei ole tegemist teguriga, mille tõttu tuleks muuta esialgset järeldust, et kõnealusest riigist pärineva subsideeritud impordi ja ühenduse tootmisharu kantud olulise kahju vahel on tegelik ja tugev põhjuslik seos.

d)   Import muudest kolmandatest riikidest

| (127) | Olemasoleva teabe kohaselt suurenes samasuguse toote muudest kolmandatest riikidest kui Indiast pärit impordi maht 1999. aastast uurimisperioodini 20% võrra ehk umbes 13 000 tonnilt 15 000 tonnini, ning selle turuosa suurenes 1999. aastast kuni uurimisperioodini 10,7 protsendilt 11,8 protsendini. Kõnealuse impordi kaalutud keskmised CIF-hinnad langesid 1999. aastast kuni uurimisperioodini 2 400 eurolt tonni kohta 2 200 eurole tonni kohta. Tuleb märkida, et muudest kolmandatest riikidest kui India pärit impordi hinnad jäid kogu vaatlusaluse perioodi jooksul oluliselt kõrgemaks kui kõnealusest riigist pärit impordi hinnad. |
| --- | --- |

(127)

Olemasoleva teabe kohaselt suurenes samasuguse toote muudest kolmandatest riikidest kui Indiast pärit impordi maht 1999. aastast uurimisperioodini 20% võrra ehk umbes 13 000 tonnilt 15 000 tonnini, ning selle turuosa suurenes 1999. aastast kuni uurimisperioodini 10,7 protsendilt 11,8 protsendini. Kõnealuse impordi kaalutud keskmised CIF-hinnad langesid 1999. aastast kuni uurimisperioodini 2 400 eurolt tonni kohta 2 200 eurole tonni kohta. Tuleb märkida, et muudest kolmandatest riikidest kui India pärit impordi hinnad jäid kogu vaatlusaluse perioodi jooksul oluliselt kõrgemaks kui kõnealusest riigist pärit impordi hinnad.

| (128) | Seejärel leiti, et üksnes kolmest muust riigist kui India, s.o Jaapanist, Poolast ja USAst pärit impordi turuosa ühenduse turul oli uurimisperioodil suurem kui 1%. Selgus, et 1999. aastast kuni uurimisperioodini i) kasvas Jaapani turuosa 2,1 protsendilt 2,6 protsendini, ii) Poola turuosa 3,3 protsendilt 4,4 protsendini ja iii) USA turuosa vähenes 5,3 protsendilt 4,7 protsendini. Neist kolmest päritoluriigist olid Jaapani ja USA CIF-impordihinnad ühenduse tootmisharu omadest madalamad, samal ajal kui Poolast pärit impordi hinnad olid ühenduse tootmisharu hindadest kõrgemad. Peale selle on nende kolme riigi CIF-impordihinnad alati olnud asjaomase riigi hindadest kõrgemad. Lisaks puuduvad tõendusmaterjalid, mis näitaksid, et kõnealuse impordi puhul oli tegemist subsideeritud hindadega. |
| --- | --- |

(128)

Seejärel leiti, et üksnes kolmest muust riigist kui India, s.o Jaapanist, Poolast ja USAst pärit impordi turuosa ühenduse turul oli uurimisperioodil suurem kui 1%. Selgus, et 1999. aastast kuni uurimisperioodini i) kasvas Jaapani turuosa 2,1 protsendilt 2,6 protsendini, ii) Poola turuosa 3,3 protsendilt 4,4 protsendini ja iii) USA turuosa vähenes 5,3 protsendilt 4,7 protsendini. Neist kolmest päritoluriigist olid Jaapani ja USA CIF-impordihinnad ühenduse tootmisharu omadest madalamad, samal ajal kui Poolast pärit impordi hinnad olid ühenduse tootmisharu hindadest kõrgemad. Peale selle on nende kolme riigi CIF-impordihinnad alati olnud asjaomase riigi hindadest kõrgemad. Lisaks puuduvad tõendusmaterjalid, mis näitaksid, et kõnealuse impordi puhul oli tegemist subsideeritud hindadega.

| (129) | Uurimisel tuvastati, et kaks Poola tehast, mis toodavad samasugust toodet ja ekspordivad seda ühendusse on mõlemad ühe kaebuse esitanud ühenduse tootja tütarettevõtjad. Seega on kogu eelmainitud Poolast pärit import uurimisperioodi jooksul toimunud selle ühenduse tootja nimel. Samuti tuvastati uurimisel, et ligikaudu 40 % USAst pärit samasuguse toote impordi mahust on lõppmüügiks ühendusse tegelikult importinud teine kaebuse esitanud ühenduse tootja. Ei leitud mingeid viiteid sellele, et kõnealusel edasimüügil oleks olnud kahjustav mõju teistele ühenduse tootjatele või et kõnealune imporditegevus oleks toimunud ühenduse omatoodangu arvel. Kahele kaebuse esitanud ühenduse tootjale kuulub ka muid samasugust toodet valmistavaid rajatisi muudes riikides, kuid uurimisel tehti kindlaks, et nende impordimahud on nii ühekaupa kui ka koos arvestatult tühised, moodustades vähem kui 1 % ühenduse tarbimisest. |
| --- | --- |

(129)

Uurimisel tuvastati, et kaks Poola tehast, mis toodavad samasugust toodet ja ekspordivad seda ühendusse on mõlemad ühe kaebuse esitanud ühenduse tootja tütarettevõtjad. Seega on kogu eelmainitud Poolast pärit import uurimisperioodi jooksul toimunud selle ühenduse tootja nimel. Samuti tuvastati uurimisel, et ligikaudu 40 % USAst pärit samasuguse toote impordi mahust on lõppmüügiks ühendusse tegelikult importinud teine kaebuse esitanud ühenduse tootja. Ei leitud mingeid viiteid sellele, et kõnealusel edasimüügil oleks olnud kahjustav mõju teistele ühenduse tootjatele või et kõnealune imporditegevus oleks toimunud ühenduse omatoodangu arvel. Kahele kaebuse esitanud ühenduse tootjale kuulub ka muid samasugust toodet valmistavaid rajatisi muudes riikides, kuid uurimisel tehti kindlaks, et nende impordimahud on nii ühekaupa kui ka koos arvestatult tühised, moodustades vähem kui 1 % ühenduse tarbimisest.

| (130) | Kaks kaebuse esitanud ühenduse tootjat on suured äriühingud, kes tegutsevad ülemaailmsel tasandil. Nende tegevuspiirkond hõlmab ka teisi riike peale ühenduse. Lisaks samasuguse toote piiratud mahuga importimisele ühenduses toimuvaks lõppmüügiks ekspordivad need äriühingud olulise osa oma ühenduse toodangust ühendusest välja. Neid ülemaailmse ulatusega vedusid tingib mitmesuguste samasuguse toote valmistamise rajatiste süvenev spetsialiseerumine toote mõõtmete ja kvaliteediklasside alusel, mille otsene tagajärg on mõlema kaebuse esitanud ühenduse tootja vajadus importida EÜ-välistest rajatistest teatavate mõõtmete ja kvaliteediklassidega tooteid, et täiendada ühenduse tarbijale pakutavate toodete valikut. |
| --- | --- |

(130)

Kaks kaebuse esitanud ühenduse tootjat on suured äriühingud, kes tegutsevad ülemaailmsel tasandil. Nende tegevuspiirkond hõlmab ka teisi riike peale ühenduse. Lisaks samasuguse toote piiratud mahuga importimisele ühenduses toimuvaks lõppmüügiks ekspordivad need äriühingud olulise osa oma ühenduse toodangust ühendusest välja. Neid ülemaailmse ulatusega vedusid tingib mitmesuguste samasuguse toote valmistamise rajatiste süvenev spetsialiseerumine toote mõõtmete ja kvaliteediklasside alusel, mille otsene tagajärg on mõlema kaebuse esitanud ühenduse tootja vajadus importida EÜ-välistest rajatistest teatavate mõõtmete ja kvaliteediklassidega tooteid, et täiendada ühenduse tarbijale pakutavate toodete valikut.

| (131) | Kõnealuse kolmandatest riikidest pärit impordi keskmisi hindu, väikest mahtu ja piiratud turuosa ning eespool esitatud tootevaliku alaseid kaalutlusi arvestades ei leitud mingeid viiteid sellele, et see kahele ühenduse tootjale kuuluvatest tootmisrajatistest või mujalt pärit import oleks süvendanud ühenduse tootmisharu kantud kahju turuosa, müügimahu, töötajate arvu, investeeringute, tasuvuse, investeeringutasuvuse või rahakäibe osas. |
| --- | --- |

(131)

Kõnealuse kolmandatest riikidest pärit impordi keskmisi hindu, väikest mahtu ja piiratud turuosa ning eespool esitatud tootevaliku alaseid kaalutlusi arvestades ei leitud mingeid viiteid sellele, et see kahele ühenduse tootjale kuuluvatest tootmisrajatistest või mujalt pärit import oleks süvendanud ühenduse tootmisharu kantud kahju turuosa, müügimahu, töötajate arvu, investeeringute, tasuvuse, investeeringutasuvuse või rahakäibe osas.

| (132) | Esitati ka väiteid, et menetlus oli diskrimineeriv, kuna selle käigus jäeti arvestamata samasuguse toote import Hiina Rahvavabariigist (edaspidi Hiina), mida väidetavalt näitavad suhteliselt suured CN-koodi 8545 11 00 all imporditud kaubakogused. Esiteks tuleks rõhutada, et CN-koodi 8545 11 00 alla ei kuulu üksnes vaatlusalune toode ja samasugune toode, vaid ka muud tooteartiklid. Seetõttu ei ole asjakohane teha järeldusi üksnes eespool nimetatud CN-koodile tuginedes. Koostööd tegevate kasutajate valdustesse tehtud kontrollkülastuste ajal pöörati sellele küsimusele siiski erilist tähelepanu. Kuigi mitmed kasutajad olid oma küsimustiku vastustes märkinud Hiinast imporditud samasuguse toote koguseid, tõendas kohapealne kontroll, et ükski neist Hiinas valmistatud elektroodidest ei sobinud asjaomase toote parameetritega. Lisaks väitis üks kasutajate ühendus oma kirjalikus avalduses selgelt, et Hiina ei saanud ajavahemikus 1999. aastast kuni uurimisperioodini samasugust toodet valmistada ega ühendusse eksportida. Seepärast lükatakse kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(132)

Esitati ka väiteid, et menetlus oli diskrimineeriv, kuna selle käigus jäeti arvestamata samasuguse toote import Hiina Rahvavabariigist (edaspidi Hiina), mida väidetavalt näitavad suhteliselt suured CN-koodi 8545 11 00 all imporditud kaubakogused. Esiteks tuleks rõhutada, et CN-koodi 8545 11 00 alla ei kuulu üksnes vaatlusalune toode ja samasugune toode, vaid ka muud tooteartiklid. Seetõttu ei ole asjakohane teha järeldusi üksnes eespool nimetatud CN-koodile tuginedes. Koostööd tegevate kasutajate valdustesse tehtud kontrollkülastuste ajal pöörati sellele küsimusele siiski erilist tähelepanu. Kuigi mitmed kasutajad olid oma küsimustiku vastustes märkinud Hiinast imporditud samasuguse toote koguseid, tõendas kohapealne kontroll, et ükski neist Hiinas valmistatud elektroodidest ei sobinud asjaomase toote parameetritega. Lisaks väitis üks kasutajate ühendus oma kirjalikus avalduses selgelt, et Hiina ei saanud ajavahemikus 1999. aastast kuni uurimisperioodini samasugust toodet valmistada ega ühendusse eksportida. Seepärast lükatakse kõnealune väide tagasi.

e)   Ühenduse tootmisharu eksporditegevus

| (133) | Ühenduse tootmisharu ekspordihindade järsule langusele viidates väitis üks huvitatud isikutest, et esiteks näitab see põhjusliku seose puudumist subsideeritud impordi ja ühenduse tootmisharu poolt ühenduse turul kantud kahju vahel ning teiseks võib seda vaadelda enda poolt põhjustatud kahjuna. |
| --- | --- |

(133)

Ühenduse tootmisharu ekspordihindade järsule langusele viidates väitis üks huvitatud isikutest, et esiteks näitab see põhjusliku seose puudumist subsideeritud impordi ja ühenduse tootmisharu poolt ühenduse turul kantud kahju vahel ning teiseks võib seda vaadelda enda poolt põhjustatud kahjuna.

| (134) | Nagu eespool märgitud, tegutsevad kaks kaebuse esitanud ühenduse tootjat mitmetes riikides üle kogu maailma. Uurimine näitas, et ühenduse tootmisharu ekspordimaht on umbes 15 % võrra suurem kui ühendusesisene müük. Umbes 100 000 tonnilt 1999. aastal suurenes ühenduse tootmisharu ekspordi läbimüük 2000. aastal 12 %, vähenes 2001. aastal 20 % võrra, suurenes 2002. aastal jälle 2 % ning uurimisperioodi jooksul veel 6 % võrra. Uurimisperioodi jooksul oli eksportmüügi maht peaaegu samasugune kui 1999. aastal ning seetõttu ei saa mastaabisäästu vähenemist seostada eksporditegevusega. Uurimisel leiti, et ekspordi müügihinnad langesid 1999. aastast kuni uurimisperioodini umbes 14 % võrra. Vaadelduna eraldi teistest maailmaturgu mõjutada võivatest teguritest ei ole sellel asjaolul siiski mingisugust tähtsust käesoleva menetluse jaoks, mis ei käsitle mitte maailmaturgu, vaid ühenduse turgu. Samuti tuleb mainida, et kahju hindamisel uuriti tasuvuse suundumusi ainult seoses ühenduse tootmisharu omatoodangu ühendusesisese müügiga. Kuigi eksportmüügi tasuvus langes ühendusesisese müügi tasuvusest veidi rohkem, ei oma ka see erilist tähtsust käesoleva menetluse jaoks. Seega leitakse, et eksporditegevus ei saanud kuidagi süvendada ühenduse tootmisharu kantud kahju. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Vaatlusalune periood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksportmüügi maht (tonnides) | ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool) |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 112 | 91 | 93 | 99 |
| Eksportmüügi ühikuhind (eurodes tonni kohta) | ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool) |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 96 | 102 | 88 | 86 |

(134)

Nagu eespool märgitud, tegutsevad kaks kaebuse esitanud ühenduse tootjat mitmetes riikides üle kogu maailma. Uurimine näitas, et ühenduse tootmisharu ekspordimaht on umbes 15 % võrra suurem kui ühendusesisene müük. Umbes 100 000 tonnilt 1999. aastal suurenes ühenduse tootmisharu ekspordi läbimüük 2000. aastal 12 %, vähenes 2001. aastal 20 % võrra, suurenes 2002. aastal jälle 2 % ning uurimisperioodi jooksul veel 6 % võrra. Uurimisperioodi jooksul oli eksportmüügi maht peaaegu samasugune kui 1999. aastal ning seetõttu ei saa mastaabisäästu vähenemist seostada eksporditegevusega. Uurimisel leiti, et ekspordi müügihinnad langesid 1999. aastast kuni uurimisperioodini umbes 14 % võrra. Vaadelduna eraldi teistest maailmaturgu mõjutada võivatest teguritest ei ole sellel asjaolul siiski mingisugust tähtsust käesoleva menetluse jaoks, mis ei käsitle mitte maailmaturgu, vaid ühenduse turgu. Samuti tuleb mainida, et kahju hindamisel uuriti tasuvuse suundumusi ainult seoses ühenduse tootmisharu omatoodangu ühendusesisese müügiga. Kuigi eksportmüügi tasuvus langes ühendusesisese müügi tasuvusest veidi rohkem, ei oma ka see erilist tähtsust käesoleva menetluse jaoks. Seega leitakse, et eksporditegevus ei saanud kuidagi süvendada ühenduse tootmisharu kantud kahju.

1999

2000

2001

2002

Vaatlusalune periood

Eksportmüügi maht (tonnides)

ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool)

Indeks (1999 = 100)

100

112

91

93

99

Eksportmüügi ühikuhind (eurodes tonni kohta)

ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool)

Indeks (1999 = 100)

100

96

102

88

86

4.   JÄRELDUS PÕHJUSLIKU SEOSE KOHTA

| (135) | Kokkuvõttes võib kinnitada, et, peamiselt 1999. aastast kuni uurimisperioodini aset leidnud turuosa vähenemises, toodanguühiku müügihinna 8-protsendises languses, toodanguühiku omahinna 2-protsendises tõusus, sellest tulenevas tasuvuse, investeeringutasuvuse ja äritegevuse rahakäibe languses ning investeeringute ja töötajate arvu vähenemises väljendunud ühenduse tootmisharule tekitatud olulise kahju põhjuseks oli vaatlusalune subsideeritud import. |
| --- | --- |

(135)

Kokkuvõttes võib kinnitada, et, peamiselt 1999. aastast kuni uurimisperioodini aset leidnud turuosa vähenemises, toodanguühiku müügihinna 8-protsendises languses, toodanguühiku omahinna 2-protsendises tõusus, sellest tulenevas tasuvuse, investeeringutasuvuse ja äritegevuse rahakäibe languses ning investeeringute ja töötajate arvu vähenemises väljendunud ühenduse tootmisharule tekitatud olulise kahju põhjuseks oli vaatlusalune subsideeritud import.

| (136) | Teraseturu nõrgenemisega seotud nõudluse vähenemine, tavapäraste konkurentsitingimuste taastumine pärast kartelli tegevuse lõpetamist, muude ühenduse tootjate tegevus, import muudest kolmandatest riikidest ning ühenduse tootmisharu eksporditegevus ei omanud uurimistulemuste kohaselt mingit märkimisväärset mõju ning seega ei ole tegemist teguritega, mille tõttu tuleks muuta esialgset järeldust, et kõnealusest riigist pärit subsideeritud impordi ja ühenduse tootmisharu kantud olulise kahju vahel on tegelik ja tugev põhjuslik seos. |
| --- | --- |

(136)

Teraseturu nõrgenemisega seotud nõudluse vähenemine, tavapäraste konkurentsitingimuste taastumine pärast kartelli tegevuse lõpetamist, muude ühenduse tootjate tegevus, import muudest kolmandatest riikidest ning ühenduse tootmisharu eksporditegevus ei omanud uurimistulemuste kohaselt mingit märkimisväärset mõju ning seega ei ole tegemist teguritega, mille tõttu tuleks muuta esialgset järeldust, et kõnealusest riigist pärit subsideeritud impordi ja ühenduse tootmisharu kantud olulise kahju vahel on tegelik ja tugev põhjuslik seos.

| (137) | Seetõttu tehakse esialgne järeldus, et Indiast pärit subsideeritud import on tekitanud ühenduse tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 8 lõike 6 tähenduses. |
| --- | --- |

(137)

Seetõttu tehakse esialgne järeldus, et Indiast pärit subsideeritud import on tekitanud ühenduse tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 8 lõike 6 tähenduses.

G.   ÜHENDUSE HUVID

| (138) | Komisjon uuris, kas vaatamata subsideerimise, kahju ja põhjusliku seose kohta tehtud järeldustele on olemas kaalukaid põhjusi, mis võiksid viia järeldusele, et meetmete võtmine ei ole antud juhul ühenduse huvides. Sel eesmärgil ning vastavalt algmääruse artikli 31 lõikele 1 hindas komisjon meetmete eeldatavat mõju kõigile asjaomastele isikutele. |
| --- | --- |

(138)

Komisjon uuris, kas vaatamata subsideerimise, kahju ja põhjusliku seose kohta tehtud järeldustele on olemas kaalukaid põhjusi, mis võiksid viia järeldusele, et meetmete võtmine ei ole antud juhul ühenduse huvides. Sel eesmärgil ning vastavalt algmääruse artikli 31 lõikele 1 hindas komisjon meetmete eeldatavat mõju kõigile asjaomastele isikutele.

1.   ÜHENDUSE TOOTMISHARU HUVID

| (139) | Ühenduse tootmisharu koosneb kahest kontsernist, kellele kuulub kokku üheksa tootmisrajatist, mis asuvad ühenduse eri liikmesriikides ning kus samasuguse tootega seotud tootmis-, müügi- ja haldustegevuses osaleb otseselt 1 800 inimest. Pärast meetmete rakendamist võib eeldada, et nii ühenduse tootmisharu müügimaht kui ka müügihinnad ühenduse turul tõusevad. Ühenduse tootmisharu hinnad ei tõuse siiski kindlasti mitte võimaliku tasakaalustava tollimaksu võrra, sest ühenduse tootjate, asjaomasest riigist pärit subsideerimata hinnaga impordi ja muudest kolmandatest riikidest pärit impordi vahel säilib tihe konkurents. Kokkuvõttes eeldatakse, et ühelt poolt toodangu ja müügimahu suurenemine ja teiselt poolt toodanguühiku omahinna edasine vähenemine üheskoos mõõduka hinnatõusuga võimaldab ühenduse tööstusharul oma finantsolukorda parandada. |
| --- | --- |

(139)

Ühenduse tootmisharu koosneb kahest kontsernist, kellele kuulub kokku üheksa tootmisrajatist, mis asuvad ühenduse eri liikmesriikides ning kus samasuguse tootega seotud tootmis-, müügi- ja haldustegevuses osaleb otseselt 1 800 inimest. Pärast meetmete rakendamist võib eeldada, et nii ühenduse tootmisharu müügimaht kui ka müügihinnad ühenduse turul tõusevad. Ühenduse tootmisharu hinnad ei tõuse siiski kindlasti mitte võimaliku tasakaalustava tollimaksu võrra, sest ühenduse tootjate, asjaomasest riigist pärit subsideerimata hinnaga impordi ja muudest kolmandatest riikidest pärit impordi vahel säilib tihe konkurents. Kokkuvõttes eeldatakse, et ühelt poolt toodangu ja müügimahu suurenemine ja teiselt poolt toodanguühiku omahinna edasine vähenemine üheskoos mõõduka hinnatõusuga võimaldab ühenduse tööstusharul oma finantsolukorda parandada.

| (140) | Kui aga subsideerimisvastaseid meetmeid ei rakendata, on tõenäoline, et ühenduse tootmisharus valitsevad negatiivsed suundumused jäävad püsima. Ühenduse tootmisharu turuosa ja tasuvus vähenevad tõenäoliselt veelgi. See viib suure tõenäosusega kärbeteni tootmises ja investeeringutes, teatavate tootmisrajatiste sulgemiseni ning töökohtade arvu jätkuva vähenemiseni ühenduses. |
| --- | --- |

(140)

Kui aga subsideerimisvastaseid meetmeid ei rakendata, on tõenäoline, et ühenduse tootmisharus valitsevad negatiivsed suundumused jäävad püsima. Ühenduse tootmisharu turuosa ja tasuvus vähenevad tõenäoliselt veelgi. See viib suure tõenäosusega kärbeteni tootmises ja investeeringutes, teatavate tootmisrajatiste sulgemiseni ning töökohtade arvu jätkuva vähenemiseni ühenduses.

| (141) | Järelikult võimaldaks subsiidiumidevastaste meetmete rakendamine ühenduse tootmisharul taastuda subsideerimise tuvastatud kahjustavast mõjust. |
| --- | --- |

(141)

Järelikult võimaldaks subsiidiumidevastaste meetmete rakendamine ühenduse tootmisharul taastuda subsideerimise tuvastatud kahjustavast mõjust.

2.   ÜHENDUSES PAIKNEVATE SÕLTUMATUTE IMPORTIJATE/ETTEVÕTJATE HUVID

| (142) | Uurimisperioodi jooksul moodustas kahe koostööd tegeva importija import umbes 20 % vaatlusaluse toote asjaomasest riigist pärit impordi kogumahust Euroopa Ühendusse. Uurimise käigus kahelt koostööd tegevalt India eksportivalt tootjat saadud andmetest selgub, et ühenduses asuvate importijate/ettevõtjate (s.o kaks eespool nimetatud importijat koos importijate/ettevõtjatega, kes koostööd ei teinud) osa vaatlusaluse toote Indiast pärit impordi kogumahust ühendusse on umbes 40 %. |
| --- | --- |

(142)

Uurimisperioodi jooksul moodustas kahe koostööd tegeva importija import umbes 20 % vaatlusaluse toote asjaomasest riigist pärit impordi kogumahust Euroopa Ühendusse. Uurimise käigus kahelt koostööd tegevalt India eksportivalt tootjat saadud andmetest selgub, et ühenduses asuvate importijate/ettevõtjate (s.o kaks eespool nimetatud importijat koos importijate/ettevõtjatega, kes koostööd ei teinud) osa vaatlusaluse toote Indiast pärit impordi kogumahust ühendusse on umbes 40 %.

| (143) | Tasakaalustusmeetmete kehtestamise korral võib kõnealusest riigist pärit impordi maht väheneda. Lisaks ei saa välistada, et subsiidiumidevastaste meetmete kehtestamine tooks kaasa vaatlusaluse toote hinna mõõduka tõusu ühenduses, mis omakorda mõjutaks importijate/ettevõtjate majanduslikku olukorda. Kahe koostööd tegeva importija kogukäibest moodustab vaatlusaluse Indiast pärit tootega kauplemine umbes 40 %. Nende kümnest töötajast neli on otseselt seotud vaatlusaluse Indiast pärit tootega kauplemisega. Vaatlusaluse toote impordihinna tõusu mõju importijatele oleneb ka nende võimest toodet oma klientidele kallima hinnaga müüa. Vaatlusaluse toote vähene osatähtsus kasutajate kogukuludes (vt. põhjendus (147) allpool) aitab samuti importijatel võimalikku hinnatõusu kasutajate kanda jätta. |
| --- | --- |

(143)

Tasakaalustusmeetmete kehtestamise korral võib kõnealusest riigist pärit impordi maht väheneda. Lisaks ei saa välistada, et subsiidiumidevastaste meetmete kehtestamine tooks kaasa vaatlusaluse toote hinna mõõduka tõusu ühenduses, mis omakorda mõjutaks importijate/ettevõtjate majanduslikku olukorda. Kahe koostööd tegeva importija kogukäibest moodustab vaatlusaluse Indiast pärit tootega kauplemine umbes 40 %. Nende kümnest töötajast neli on otseselt seotud vaatlusaluse Indiast pärit tootega kauplemisega. Vaatlusaluse toote impordihinna tõusu mõju importijatele oleneb ka nende võimest toodet oma klientidele kallima hinnaga müüa. Vaatlusaluse toote vähene osatähtsus kasutajate kogukuludes (vt. põhjendus (147) allpool) aitab samuti importijatel võimalikku hinnatõusu kasutajate kanda jätta.

| (144) | Eelöeldu põhjal tehakse esialgne järeldus, et tõenäoliselt subsiidiumidevastaste meetmete kehtestamine importijate olukorda ühenduses oluliselt ei halvenda. |
| --- | --- |

(144)

Eelöeldu põhjal tehakse esialgne järeldus, et tõenäoliselt subsiidiumidevastaste meetmete kehtestamine importijate olukorda ühenduses oluliselt ei halvenda.

3.   TOODET KASUTAVA TOOTMISHARU HUVID

| (145) | Vaatlusalust toodet ja samasugust toodet kasutatakse peamiselt elektrotehnilise terase tootmisel, mis moodustab nende toodete kogutarbimisest ühenduses umbes 80 %. Uurimisperioodi jooksul tarbisid kaheksa koostööd tegevat lõppkasutajat umbes 27 % kõnealusest riigist pärit vaatlusaluse toote ühendusse suunatud impordi kogumahust, mis hõlmas nii importi otse kahelt eelmainitud India eksportivalt tootjalt kui ka sissevedu importijate/ettevõtjate kaudu. Uurimise käigus kahelt koostööd tegevalt India eksportivalt tootjat saadud andmetest selgub, et ühenduses asuvate lõppkasutajate (s.o kaheksa eespool nimetatud koostööd tegevat kasutajat koos kasutajatega, kes koostööd ei teinud) osa vaatlusaluse toote Indiast pärit impordi kogumahust otse Euroopa Ühendusse on umbes 56 %. Ülejäänud osa (4 %) importis ühenduse tootmisharu. |
| --- | --- |

(145)

Vaatlusalust toodet ja samasugust toodet kasutatakse peamiselt elektrotehnilise terase tootmisel, mis moodustab nende toodete kogutarbimisest ühenduses umbes 80 %. Uurimisperioodi jooksul tarbisid kaheksa koostööd tegevat lõppkasutajat umbes 27 % kõnealusest riigist pärit vaatlusaluse toote ühendusse suunatud impordi kogumahust, mis hõlmas nii importi otse kahelt eelmainitud India eksportivalt tootjalt kui ka sissevedu importijate/ettevõtjate kaudu. Uurimise käigus kahelt koostööd tegevalt India eksportivalt tootjat saadud andmetest selgub, et ühenduses asuvate lõppkasutajate (s.o kaheksa eespool nimetatud koostööd tegevat kasutajat koos kasutajatega, kes koostööd ei teinud) osa vaatlusaluse toote Indiast pärit impordi kogumahust otse Euroopa Ühendusse on umbes 56 %. Ülejäänud osa (4 %) importis ühenduse tootmisharu.

| (146) | Koostööd tegevad kasutajad väidavad, et subsiidiumidevastaste meetmete kehtestamine halvendaks nende finantsolukorda otseselt nende poolt tarbitavate Indiast pärit toodete hinna tõusu kaudu ning kaudselt seetõttu, et tõenäoliselt tõstavad ka ühenduse tootjad hindu toodetel, mida kasutajad neilt hangivad. |
| --- | --- |

(146)

Koostööd tegevad kasutajad väidavad, et subsiidiumidevastaste meetmete kehtestamine halvendaks nende finantsolukorda otseselt nende poolt tarbitavate Indiast pärit toodete hinna tõusu kaudu ning kaudselt seetõttu, et tõenäoliselt tõstavad ka ühenduse tootjad hindu toodetel, mida kasutajad neilt hangivad.

| (147) | Uurimine näitas, et vaatlusaluse toote ja samasuguse toote tarbimine moodustab keskmiselt 1 % koostööd tegevate kasutajate tootmiskuludest. Tõenäoline mõju kasutajatele kuludele on järgmine. Tasakaalustusmeetmete rakendamise korral tõuseksid kasutajate tootmiskulud halvimal juhul kuni 0,15 % (kui nii vaatlusaluse toote kui ka samasuguse toote hinnad päritolust olenemata tollimaksu võrra tõuseksid) ning kuni 0,03 %, kui hinnatõus mõjutaks ainult Indiast pärit toodete tarbimist. Tasakaalustusmeetmete tegelik mõju peaks siiski jääma nimetatud kahe näitaja vahele ja seda järgmistel põhjustel. Ühenduse tootmisharu võib hindu küll teataval määral tõsta, kuid sama tõenäoliselt kasutatakse ära hindade allasurumise lõppemist, et Indiast pärit impordi suhtes konkurentsivõimeliste hindadega tagasi võita kaotatud turuosa. Rakendamata tootmisvõimsus on selle jaoks olemas ning õiglaste ja soodsamate turutingimuste taastumine parandab kindlasti eri päritolu toodete tarnimisvõimalusi ja soodustab uusi investeeringuid. Lisaks sellele hangitakse umbes 15 % ühenduses tarbitavatest toodetest alternatiivsetest allikatest, milleks on ühenduse tootjad ja import muudest kolmandatest riikidest kui India. Seetõttu on üldine hinnatõus ebatõenäoline. Lisaks on ilmselt võimalik vähemalt osa eespool nimetatud, tõenäoliselt väga vähesest mõjust kasutajate tootmiskuludele kanda üle tarbijatele tootmisahela järgmistes etappides, mistõttu lõplik mõju kasutajate kasumile oleks veelgi väiksem. |
| --- | --- |

(147)

Uurimine näitas, et vaatlusaluse toote ja samasuguse toote tarbimine moodustab keskmiselt 1 % koostööd tegevate kasutajate tootmiskuludest. Tõenäoline mõju kasutajatele kuludele on järgmine. Tasakaalustusmeetmete rakendamise korral tõuseksid kasutajate tootmiskulud halvimal juhul kuni 0,15 % (kui nii vaatlusaluse toote kui ka samasuguse toote hinnad päritolust olenemata tollimaksu võrra tõuseksid) ning kuni 0,03 %, kui hinnatõus mõjutaks ainult Indiast pärit toodete tarbimist. Tasakaalustusmeetmete tegelik mõju peaks siiski jääma nimetatud kahe näitaja vahele ja seda järgmistel põhjustel. Ühenduse tootmisharu võib hindu küll teataval määral tõsta, kuid sama tõenäoliselt kasutatakse ära hindade allasurumise lõppemist, et Indiast pärit impordi suhtes konkurentsivõimeliste hindadega tagasi võita kaotatud turuosa. Rakendamata tootmisvõimsus on selle jaoks olemas ning õiglaste ja soodsamate turutingimuste taastumine parandab kindlasti eri päritolu toodete tarnimisvõimalusi ja soodustab uusi investeeringuid. Lisaks sellele hangitakse umbes 15 % ühenduses tarbitavatest toodetest alternatiivsetest allikatest, milleks on ühenduse tootjad ja import muudest kolmandatest riikidest kui India. Seetõttu on üldine hinnatõus ebatõenäoline. Lisaks on ilmselt võimalik vähemalt osa eespool nimetatud, tõenäoliselt väga vähesest mõjust kasutajate tootmiskuludele kanda üle tarbijatele tootmisahela järgmistes etappides, mistõttu lõplik mõju kasutajate kasumile oleks veelgi väiksem.

| (148) | Koostööd tegevad tootjad on tasakaalustusmeetmete kehtestamise vastu ka põhjusel, et see takistaks vaba konkurentsi turul ja aitaks tegelikult taastada kartelli, mille olemasolu komisjon 2001. aastal tuvastas. |
| --- | --- |

(148)

Koostööd tegevad tootjad on tasakaalustusmeetmete kehtestamise vastu ka põhjusel, et see takistaks vaba konkurentsi turul ja aitaks tegelikult taastada kartelli, mille olemasolu komisjon 2001. aastal tuvastas.

| (149) | Kahele kaebuse esitanud ühenduse tootjale, kes 1992. aasta maist kuni 1998. märtsini kartellina tegutsesid, määras komisjon 2001. aastal trahvi. Uurimine kinnitas, et need ühenduse tootmisharu moodustavad tootjad on lõpetanud oma varasemad turu- ja hinnakokkulepped, ning seda küsimust ei vaidlusta ükski osapool. Nüüd tuleb taastada võrdsed konkurentsitingimused, mida on moonutanud India eksportijate ebaaus kaubandustegevus. Subsiidiumidevastaste meetmete eesmärk ei ole kõnealusest riigist ühendusse suunduva impordi peatamine, vaid subsideeritud impordist tulenevate moonutatud turutingimuste mõju kõrvaldamine. Õiglaste turutingimuste taastamisest ei võida mitte ainult ühenduse tootjad, vaid ka alternatiivsed tarneallikad, nagu näiteks subsideerimata import. Asjaolu, et ühenduse tootmisharu 1992.–1998. aastani kartellina tegutses, ei tohiks neilt ära võtta algmääruses sätestatud õigust kaitsele ebaausa kaubandustegevuse eest. |
| --- | --- |

(149)

Kahele kaebuse esitanud ühenduse tootjale, kes 1992. aasta maist kuni 1998. märtsini kartellina tegutsesid, määras komisjon 2001. aastal trahvi. Uurimine kinnitas, et need ühenduse tootmisharu moodustavad tootjad on lõpetanud oma varasemad turu- ja hinnakokkulepped, ning seda küsimust ei vaidlusta ükski osapool. Nüüd tuleb taastada võrdsed konkurentsitingimused, mida on moonutanud India eksportijate ebaaus kaubandustegevus. Subsiidiumidevastaste meetmete eesmärk ei ole kõnealusest riigist ühendusse suunduva impordi peatamine, vaid subsideeritud impordist tulenevate moonutatud turutingimuste mõju kõrvaldamine. Õiglaste turutingimuste taastamisest ei võida mitte ainult ühenduse tootjad, vaid ka alternatiivsed tarneallikad, nagu näiteks subsideerimata import. Asjaolu, et ühenduse tootmisharu 1992.–1998. aastani kartellina tegutses, ei tohiks neilt ära võtta algmääruses sätestatud õigust kaitsele ebaausa kaubandustegevuse eest.

| (150) | Neid asjaolusid arvestades võib teha esialgse järelduse, et subsiidiumidevastaste meetmete kehtestamine ei mõjuta esiteks kuigivõrd kasutajate finantsolukorda ning teiseks ei halvenda see üldist konkurentsiolukorda ühenduse turul. |
| --- | --- |

(150)

Neid asjaolusid arvestades võib teha esialgse järelduse, et subsiidiumidevastaste meetmete kehtestamine ei mõjuta esiteks kuigivõrd kasutajate finantsolukorda ning teiseks ei halvenda see üldist konkurentsiolukorda ühenduse turul.

4.   JÄRELDUS ÜHENDUSE HUVIDE KOHTA

| (151) | Meetmete kehtestamise tagajärjel on ühenduse tootmisharul eeldatavalt võimalik tagasi võita kaotatud müügimaht ja turuosa ning parandada tasuvust. Teisest küljest on ühenduse tootmisharu halvenevat olukorda silmas pidades karta, et meetmete kehtestamata jätmise korral võivad teatavad ühenduse tootjad oma tehased sulgeda ja osa töötajatest koondada. Meetmete negatiivne mõju võib tõenäoliselt väljenduda impordimahu vähenemises ja mõningases hinnatõusus importijatele/ettevõtjatele ja kasutajatele, kuid seda on võimalik vähendada hinnatõusu ülekandmisega tarbijatele tootmisahela järgmistes etappides. Eelöeldut arvestades võib teha esialgse järelduse, et kaalukad põhjused meetmete kehtestamata jätmiseks käesoleval juhul puuduvad ning et nende kohaldamine ei rikuks ühenduse huve. |
| --- | --- |

(151)

Meetmete kehtestamise tagajärjel on ühenduse tootmisharul eeldatavalt võimalik tagasi võita kaotatud müügimaht ja turuosa ning parandada tasuvust. Teisest küljest on ühenduse tootmisharu halvenevat olukorda silmas pidades karta, et meetmete kehtestamata jätmise korral võivad teatavad ühenduse tootjad oma tehased sulgeda ja osa töötajatest koondada. Meetmete negatiivne mõju võib tõenäoliselt väljenduda impordimahu vähenemises ja mõningases hinnatõusus importijatele/ettevõtjatele ja kasutajatele, kuid seda on võimalik vähendada hinnatõusu ülekandmisega tarbijatele tootmisahela järgmistes etappides. Eelöeldut arvestades võib teha esialgse järelduse, et kaalukad põhjused meetmete kehtestamata jätmiseks käesoleval juhul puuduvad ning et nende kohaldamine ei rikuks ühenduse huve.

H.   ETTEPANEK AJUTISTE TASAKAALUSTUSMEETMETE KEHTESTAMISEKS

| (152) | Subsideerimise, kahju, põhjuslike seoste ja ühenduse huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleb kehtestada ajutised meetmed, et subsideeritud import ei tekitaks ühenduse tootmisharule täiendavat kahju. |
| --- | --- |

(152)

Subsideerimise, kahju, põhjuslike seoste ja ühenduse huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleb kehtestada ajutised meetmed, et subsideeritud import ei tekitaks ühenduse tootmisharule täiendavat kahju.

1.   KAHJU KÕRVALDAMIST VÕIMALDAV TASE

| (153) | Ajutised tasakaalustusmeetmed peaksid olema piisavad, et kõrvaldada kahju, mida subsideeritud import on ühenduse tootmisharule tekitanud, ületamata siiski tuvastatud subsiidiumimäärasid. Kahjustava subsideerimise mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksusumma arvutamisel leiti, et mis tahes meede peaks võimaldama ühenduse tootmisharul saada sellist maksueelset kasumit, mida võiks mõistlikuks pidada tavapärastes konkurentsitingimustes, s.t subsideeritud impordi puudumise korral. |
| --- | --- |

(153)

Ajutised tasakaalustusmeetmed peaksid olema piisavad, et kõrvaldada kahju, mida subsideeritud import on ühenduse tootmisharule tekitanud, ületamata siiski tuvastatud subsiidiumimäärasid. Kahjustava subsideerimise mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksusumma arvutamisel leiti, et mis tahes meede peaks võimaldama ühenduse tootmisharul saada sellist maksueelset kasumit, mida võiks mõistlikuks pidada tavapärastes konkurentsitingimustes, s.t subsideeritud impordi puudumise korral.

| (154) | Olemasoleva teabe põhjal tehti esialgne järeldus, et 9,4 % suurust käibepõhist kasumimarginaali võib pidada selliseks määraks, mis oleks ühenduse tootmisharu puhul kahjustava subsideerimise puudumisel tõenäoline. Kaebuse esitanud ühenduse tootjad märkisid, et nende mõistlikult eeldatav kasumimarginaal subsideeritud impordi puudumise korral oleks 10–15 %. Uurimine näitas, et 1999. aastal (vt põhjendus 105 eespool), kui subsideeritud impordi turuosa oli madalaim, teenis ühenduse tootmisharu 12–15 % suurust kasumit. Komisjon uuris, kas 1999. aasta turutingimusi võiks pidada vaatlusaluse toote puhul tüüpilisteks tavapärasteks turutingimusteks. Uurimisel tehti kindlaks, et tavapäraste konkurentsitingimuste taastumine pärast hinna- ja turukokkulepete lõpetamist mõjutas hindu ning tähtsamate toormaterjalide hind oli 1999. aastast kuni uurimisperioodini oluliselt tõusnud. Neil asjaoludel leitakse, et 12–15-protsendise tasuvusmäära saavutamine ühenduse tootmisharus oli uurimisperioodil ebatõenäoline. Lõpuks vaatas komisjon läbi Saksamaa, Prantsusmaa, Itaalia, Jaapani ja USA keskpankade poolt valdkondade kaupa kogutud statistika äriühingute bilansiaruannete kohta. Neid andmeid sisaldavat andmebaasi peab komisjon. Andmete läbivaatamisel selgus, et eespool nimetatud suurtes tööstusriikides võimalikult sarnases valdkonnas tegutsevate äriühingute keskmine kasum enne erakorraliste kulude mahaarvamist oli 2002. aastal 9,4 %. Kõiki neid asjaolusid ja tegureid silmas pidades leiab komisjon, et 9,4 % on mõistlik kasumimäär, mida ühenduse tootmisharu võiks subsideeritud impordi puudumise korral saavutada. |
| --- | --- |

(154)

Olemasoleva teabe põhjal tehti esialgne järeldus, et 9,4 % suurust käibepõhist kasumimarginaali võib pidada selliseks määraks, mis oleks ühenduse tootmisharu puhul kahjustava subsideerimise puudumisel tõenäoline. Kaebuse esitanud ühenduse tootjad märkisid, et nende mõistlikult eeldatav kasumimarginaal subsideeritud impordi puudumise korral oleks 10–15 %. Uurimine näitas, et 1999. aastal (vt põhjendus 105 eespool), kui subsideeritud impordi turuosa oli madalaim, teenis ühenduse tootmisharu 12–15 % suurust kasumit. Komisjon uuris, kas 1999. aasta turutingimusi võiks pidada vaatlusaluse toote puhul tüüpilisteks tavapärasteks turutingimusteks. Uurimisel tehti kindlaks, et tavapäraste konkurentsitingimuste taastumine pärast hinna- ja turukokkulepete lõpetamist mõjutas hindu ning tähtsamate toormaterjalide hind oli 1999. aastast kuni uurimisperioodini oluliselt tõusnud. Neil asjaoludel leitakse, et 12–15-protsendise tasuvusmäära saavutamine ühenduse tootmisharus oli uurimisperioodil ebatõenäoline. Lõpuks vaatas komisjon läbi Saksamaa, Prantsusmaa, Itaalia, Jaapani ja USA keskpankade poolt valdkondade kaupa kogutud statistika äriühingute bilansiaruannete kohta. Neid andmeid sisaldavat andmebaasi peab komisjon. Andmete läbivaatamisel selgus, et eespool nimetatud suurtes tööstusriikides võimalikult sarnases valdkonnas tegutsevate äriühingute keskmine kasum enne erakorraliste kulude mahaarvamist oli 2002. aastal 9,4 %. Kõiki neid asjaolusid ja tegureid silmas pidades leiab komisjon, et 9,4 % on mõistlik kasumimäär, mida ühenduse tootmisharu võiks subsideeritud impordi puudumise korral saavutada.

| (155) | Seejärel määrati kindlaks vajalik hinnatõus, võrreldes üksikute tehingute kaupa hinna allalöömismarginaali arvutamise käigus kindlaks tehtud kaalutud keskmist impordihinda ühenduse tootmisharu samasuguse toote mittekahjustava müügihinnaga ühenduse turul. Mittekahjustava hinna saamiseks kohandati ühenduse tootmisharu müügihinda vastavalt eespool nimetatud kasumimarginaalile. Sellest võrdlusest saadud vahe esitati seejärel protsendimäärana kogu CIF-impordihinnast. |
| --- | --- |

(155)

Seejärel määrati kindlaks vajalik hinnatõus, võrreldes üksikute tehingute kaupa hinna allalöömismarginaali arvutamise käigus kindlaks tehtud kaalutud keskmist impordihinda ühenduse tootmisharu samasuguse toote mittekahjustava müügihinnaga ühenduse turul. Mittekahjustava hinna saamiseks kohandati ühenduse tootmisharu müügihinda vastavalt eespool nimetatud kasumimarginaalile. Sellest võrdlusest saadud vahe esitati seejärel protsendimäärana kogu CIF-impordihinnast.

| (156) | Eespool nimetatud hinnavõrdluse tulemusel selgusid järgmised kahjumarginaalid:






  Graphite India Limited (GIL) | 20,3 % |
| --- | --- | --- |
| Hindustan Electro Graphite Limited (HEG) | 12,8 % |

(156)

Eespool nimetatud hinnavõrdluse tulemusel selgusid järgmised kahjumarginaalid:

Graphite India Limited (GIL)

20,3 %

Hindustan Electro Graphite Limited (HEG)

12,8 %

2.   AJUTISED MEETMED

| (157) | Eelöeldut silmas pidades leitakse, et vastavalt algmääruse artikli 12 lõikele 1 tuleks kehtestada ajutine tasakaalustav tollimaks, mille suurus vastaks täheldatud subsiidiumimarginaali tasemele, kuid ei ületaks eespool nimetatud kahjumarginaali. |
| --- | --- |

(157)

Eelöeldut silmas pidades leitakse, et vastavalt algmääruse artikli 12 lõikele 1 tuleks kehtestada ajutine tasakaalustav tollimaks, mille suurus vastaks täheldatud subsiidiumimarginaali tasemele, kuid ei ületaks eespool nimetatud kahjumarginaali.

3.   LÕPPSÄTE

| (158) | Hea juhtimistava huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast teada menetluse algatamise teates märgitud tähtaja jooksul, saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Lisaks sellele tuleb märkida, et seoses käesoleva määrusega tehtud järeldused tollimaksu kehtestamise kohta on esialgsed ning need võib võimaliku lõpliku tollimaksu kehtestamise eesmärgil uuesti läbi vaadata, |
| --- | --- |

(158)

Hea juhtimistava huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast teada menetluse algatamise teates märgitud tähtaja jooksul, saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Lisaks sellele tuleb märkida, et seoses käesoleva määrusega tehtud järeldused tollimaksu kehtestamise kohta on esialgsed ning need võib võimaliku lõpliku tollimaksu kehtestamise eesmärgil uuesti läbi vaadata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse ajutine tasakaalustav tollimaks selliste Indiast pärit CN-koodi ex 8545 11 00 (TARIC-kood 8545110010) alla kuuluvate, elektriahjudes kasutatavate grafiitelektroodide suhtes, mille näivtihedus on 1,65 g/cm3 või rohkem ja elektritakistus 6.0 μΩ.m või vähem, ning nimetatud elektroodide jaoks vajalike, CN-koodi ex 8545 90 90 (TARIC-kood 8545909010) alla kuuluvate niplite suhtes, olenemata sellest, kas neid imporditakse koos või eraldi.

2.   Ajutine tasakaalustav tollimaks, mida kohaldatakse allpool nimetatud äriühingute Indias valmistatud toodete vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

| Äriühing | Ajutine tollimaks | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kalkuta — 700016, West Bengal | 14,6 % | A530 |
| Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Bhilwara Towers, A — 12, Sector -1, Noida — 201301, Uttar Pradesh | 12,8 % | A531 |
| Kõik ülejäänud | 14,6 % | A999 |

Äriühing

Ajutine tollimaks

TARICi lisakood

Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kalkuta — 700016, West Bengal

14,6 %

A530

Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Bhilwara Towers, A — 12, Sector -1, Noida — 201301, Uttar Pradesh

12,8 %

A531

Kõik ülejäänud

14,6 %

A999

3.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

4.   Eespool nimetatud tooted lubatakse ühenduses vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.

Artikkel 2

Ilma, et see piiraks nõukogu määruse (EÜ) nr 2026/97 artikli 30 kohaldamist, võivad huvitatud isikud 15 päeva jooksul käesoleva määruse jõustumisest taotleda selle vastuvõtmise aluseks olnud oluliste faktide ja kaalutluste avaldamist, esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda komisjonilt ärakuulamist.

Nõukogu määruse (EÜ) nr 2026/97 artikli 31 lõike 4 kohaselt võivad asjaomased isikud esitada arvamusi käesoleva määruse kohaldamise kohta ühe kuu jooksul pärast selle jõustumist.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesoleva määruse artiklit 1 kohaldatakse neli kuud.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. mai 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Pascal LAMY

---

(1)  EÜT L 288, 21.10.1997, lk 1.

1

(2)  ELT L 77, 13.3.2004, lk 12.

2

(3)  ELT C 197, 21.8.2003, lk 5.

3

(4)  EÜT C 197, 21.8.2003, lk 2.

4

(5)  EÜT L 100, 16.4.2002, lk 1.

5

---

| 20.5.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 183/61 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 183/61

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1009/2004,

19. mai 2004,

millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Indiast pärit grafiitelektroodisüsteemide impordi suhtes

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, (1) viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (2) (“algmäärus”), eriti selle artiklit 7,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   ÜLDIST

| (1) | 21. augustil 2003avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teadaande (“algatamisteade”) (3) dumpinguvastase menetluse algatamisest teatavate Indiast pärit grafiitelektroodisüsteemide ühendusse importimise suhtes. |
| --- | --- |

(1)

21. augustil 2003avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teadaande (“algatamisteade”) (3) dumpinguvastase menetluse algatamisest teatavate Indiast pärit grafiitelektroodisüsteemide ühendusse importimise suhtes.

| (2) | Menetluse algatamise tingis kaebus, mille 2003. aasta juulis esitas Euroopa Söe- ja Grafiidiühendus (European Carbon and Graphite Association – ECGA) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 % ühenduse teatavate grafiitelektroodisüsteemide kogutoodangust. Kaebuses esitati tõendid nimetatud toote müügi kohta dumpinguhinnaga ning sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena dumpinguvastase menetluse algatamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Menetluse algatamise tingis kaebus, mille 2003. aasta juulis esitas Euroopa Söe- ja Grafiidiühendus (European Carbon and Graphite Association – ECGA) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 % ühenduse teatavate grafiitelektroodisüsteemide kogutoodangust. Kaebuses esitati tõendid nimetatud toote müügi kohta dumpinguhinnaga ning sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena dumpinguvastase menetluse algatamiseks.

| (3) | Samal kuupäeval avaldati Euroopa Liidu Teatajas teadaanne (4) samaaegse subsiidiumivastase menetluse algatamisest samade Indiast pärit toodete ühendusse importimise suhtes. |
| --- | --- |

(3)

Samal kuupäeval avaldati Euroopa Liidu Teatajas teadaanne (4) samaaegse subsiidiumivastase menetluse algatamisest samade Indiast pärit toodete ühendusse importimise suhtes.

| (4) | Komisjon teatas menetluse algatamisest ametlikult kaebuse esitajatele ja teistele teadaolevatele ühenduse tootjatele, eksportivatele tootjatele, importijatele, kasutajatele ja tarnijatele ning India esindajatele. Otseselt asjassepuutuvatele isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda asja arutamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon teatas menetluse algatamisest ametlikult kaebuse esitajatele ja teistele teadaolevatele ühenduse tootjatele, eksportivatele tootjatele, importijatele, kasutajatele ja tarnijatele ning India esindajatele. Otseselt asjassepuutuvatele isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda asja arutamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (5) | Kaks asjaga seotud India eksportivat tootjat, India valitsus ning ühenduse tootjad, kasutajad ja importijad/ettevõtjad esitasid oma seisukohad kirjalikult. Rahuldati kõigi nende osaliste taotlused, kes esitasid taotluse eespool sätestatud tähtaja jooksul ja teatasid konkreetsed põhjused, miks peaks asja arutama. |
| --- | --- |

(5)

Kaks asjaga seotud India eksportivat tootjat, India valitsus ning ühenduse tootjad, kasutajad ja importijad/ettevõtjad esitasid oma seisukohad kirjalikult. Rahuldati kõigi nende osaliste taotlused, kes esitasid taotluse eespool sätestatud tähtaja jooksul ja teatasid konkreetsed põhjused, miks peaks asja arutama.

2.   VÄLJAVÕTTELINE UURING

| (6) | Arvestades sõltumatute importijate suurt arvu ühenduses, peeti vajalikuks kontrollida, kas tuleks läbi viia väljavõtteline uuring kooskõlas algmääruse artikliga 17. Selleks, et komisjon saaks otsustada, kas väljavõttelise uuringu läbiviimine on tõepoolest vajalik, ja juhul, kui see on vajalik, moodustada valimi, paluti kõigil teadaolevatel sõltumatutel importijatel endast vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 2 teada anda kahe nädala jooksul alates menetluse algatamisest ja esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave ajavahemiku kohta 1. aprillist 2002 kuni 31. märtsini 2003. Ainult kaks sõltumatut importijat nõustusid valimis osalema ja esitasid nõutud põhiteabe tähtaja jooksul. Sellest tulenevalt ei peetud väljavõttelise uuringu läbiviimist käesoleva menetluse käigus vajalikuks. |
| --- | --- |

(6)

Arvestades sõltumatute importijate suurt arvu ühenduses, peeti vajalikuks kontrollida, kas tuleks läbi viia väljavõtteline uuring kooskõlas algmääruse artikliga 17. Selleks, et komisjon saaks otsustada, kas väljavõttelise uuringu läbiviimine on tõepoolest vajalik, ja juhul, kui see on vajalik, moodustada valimi, paluti kõigil teadaolevatel sõltumatutel importijatel endast vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 2 teada anda kahe nädala jooksul alates menetluse algatamisest ja esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave ajavahemiku kohta 1. aprillist 2002 kuni 31. märtsini 2003. Ainult kaks sõltumatut importijat nõustusid valimis osalema ja esitasid nõutud põhiteabe tähtaja jooksul. Sellest tulenevalt ei peetud väljavõttelise uuringu läbiviimist käesoleva menetluse käigus vajalikuks.

3.   KÜSIMUSTIKUD

| (7) | Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevalt asjaga seotud pooltele, eespool nimetatud kahele sõltumatule importijale ja kõigile teistele ettevõtetele, kes endast algatamisteadetes sätestatud tähtaegade jooksul teada andsid. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevalt asjaga seotud pooltele, eespool nimetatud kahele sõltumatule importijale ja kõigile teistele ettevõtetele, kes endast algatamisteadetes sätestatud tähtaegade jooksul teada andsid.

| (8) | Vastused saabusid kahelt India eksportivalt tootjalt, kahelt kaebuse esitanud ühenduse tootjalt, kaheksalt kasutajast äriühingult ning kahelt eespool nimetatud sõltumatult importijalt. Lisaks saatis üks kasutajast äriühing kirjaliku esildise mõnede kvantitatiivsete andmetega ning kaks kasutajate ühendust esitasid komisjonile kirjalikud esildised. |
| --- | --- |

(8)

Vastused saabusid kahelt India eksportivalt tootjalt, kahelt kaebuse esitanud ühenduse tootjalt, kaheksalt kasutajast äriühingult ning kahelt eespool nimetatud sõltumatult importijalt. Lisaks saatis üks kasutajast äriühing kirjaliku esildise mõnede kvantitatiivsete andmetega ning kaks kasutajate ühendust esitasid komisjonile kirjalikud esildised.

| (9) | Komisjon püüdis leida kõik andmed, mida ta seoses dumpingu, sellest tuleneva kahju ja ühenduse huvide esialgse kindlakstegemisega vajalikuks pidas, ja veendus nende andmete õigsuses. Tehti kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse: | Ühenduse tootjad:







  — | SGL Carbon GmbH, Wiesbaden ja Meitingen, Saksamaa; |
| --- | --- | --- | --- |

(9)

Komisjon püüdis leida kõik andmed, mida ta seoses dumpingu, sellest tuleneva kahju ja ühenduse huvide esialgse kindlakstegemisega vajalikuks pidas, ja veendus nende andmete õigsuses. Tehti kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse:

Ühenduse tootjad:

—

SGL Carbon GmbH, Wiesbaden ja Meitingen, Saksamaa;

| — | SGL Carbon SA, La Coruña, Hispaania; |
| --- | --- |

—

SGL Carbon SA, La Coruña, Hispaania;

| — | UCAR SNC, Notre Dame de Briançon, Prantsusmaa ja selle sidusettevõte UCAR SA, Etoy, Šveits; |
| --- | --- |

—

UCAR SNC, Notre Dame de Briançon, Prantsusmaa ja selle sidusettevõte UCAR SA, Etoy, Šveits;

| — | UCAR Electrodos Ibérica SL, Pamplona, Hispaania; |
| --- | --- |

—

UCAR Electrodos Ibérica SL, Pamplona, Hispaania;

| — | Graftech SpA, Caserta, Itaalia. |
| --- | --- |

—

Graftech SpA, Caserta, Itaalia.

| | Ühenduses paiknevad sõltumatud importijad:







  — | Promidesa SA, Madrid, Hispaania; |
| --- | --- | --- |

Ühenduses paiknevad sõltumatud importijad:

—

Promidesa SA, Madrid, Hispaania;

| — | AGC-Matov allied graphite & carbon GmbH, Berliin, Saksamaa. |
| --- | --- |

—

AGC-Matov allied graphite & carbon GmbH, Berliin, Saksamaa.

| | Kasutajad:







  — | ISPAT Hamburger Stahlwerke GmbH, Hamburg, Saksamaa; |
| --- | --- | --- |

Kasutajad:

—

ISPAT Hamburger Stahlwerke GmbH, Hamburg, Saksamaa;

| — | ThyssenKrupp Nirosta GmbH, Krefeld, Sakamaa; |
| --- | --- |

—

ThyssenKrupp Nirosta GmbH, Krefeld, Sakamaa;

| — | Lech-Stahlwerke, Meitingen, Saksamaa; |
| --- | --- |

—

Lech-Stahlwerke, Meitingen, Saksamaa;

| — | Ferriere Nord, Osoppo, Itaalia. |
| --- | --- |

—

Ferriere Nord, Osoppo, Itaalia.

| | Indias paiknevad eksportivad tootjad:







  — | Graphite India Limited (GIL), Kalkuta ja Nasik; |
| --- | --- | --- |

Indias paiknevad eksportivad tootjad:

—

Graphite India Limited (GIL), Kalkuta ja Nasik;

| — | Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Bhopal. |
| --- | --- |

—

Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Bhopal.

| (10) | Dumpingu ja kahju tekitamise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2002 kuni 31. märtsini 2003 (edaspidi “uurimisperiood”). Kahju kindlakstegemise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1999. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi “vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(10)

Dumpingu ja kahju tekitamise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2002 kuni 31. märtsini 2003 (edaspidi “uurimisperiood”). Kahju kindlakstegemise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1999. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi “vaatlusalune periood”).

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1.   VAATLUSALUNE TOODE

| (11) | Vaatlusalune toode on grafiitelektrood ja/või selliste elektroodide jaoks vajalikud niplid koos või eraldi imporditult. Grafiitelektrood on keraamilise valuvormi abil või pressimise teel saadud grafiitsilinder. Silindri mõlemas otsas on koonusja tipuga keermestatud otsikud, mis on töödeldud nii, et kaht või enamat elektroodi on võimalik ühendada kolonniks. Kahe otsiku ühendamiseks kasutatakse liitedetaili, mis on samuti valmistatud grafiidist. Seda detaili nimetatakse nipliks. Elektrood ja nippel tarnitakse tavaliselt komplektina, nn grafiitelektroodisüsteemina. |
| --- | --- |

(11)

Vaatlusalune toode on grafiitelektrood ja/või selliste elektroodide jaoks vajalikud niplid koos või eraldi imporditult. Grafiitelektrood on keraamilise valuvormi abil või pressimise teel saadud grafiitsilinder. Silindri mõlemas otsas on koonusja tipuga keermestatud otsikud, mis on töödeldud nii, et kaht või enamat elektroodi on võimalik ühendada kolonniks. Kahe otsiku ühendamiseks kasutatakse liitedetaili, mis on samuti valmistatud grafiidist. Seda detaili nimetatakse nipliks. Elektrood ja nippel tarnitakse tavaliselt komplektina, nn grafiitelektroodisüsteemina.

| (12) | Grafiitelektroodid ja nende elektroodide jaoks vajalikud niplid toodetakse naftatööstuse kõrvalsaaduse naftakoksi baasil. Tootmisprotsess koosneb kuuest järgust: stantsimine, kuumutamine, immutamine, järelkuumutamine, grafiitimine ning masinlihvimine. Grafiitimisjärgus kuumutatakse toodet elektriliselt enam kui 3000°C-ni ja muundatakse füüsikaliselt grafiidiks, kristallilises olekus süsinikuks, mis kujutab endast ainulaadset madala elektrijuhtivuse ja suure soojusjuhtivusega materjali, mis on väga tugev ning kõrgetel temperatuuridel vastupidav ja mis sobib nende omaduste tõttu kasutamiseks elektrikaarahjudes . Grafiitelektroodisüsteemi töötlemine võtab umbes kaks kuud. Grafiitelektroodisüsteemidel ei ole asendustooteid. |
| --- | --- |

(12)

Grafiitelektroodid ja nende elektroodide jaoks vajalikud niplid toodetakse naftatööstuse kõrvalsaaduse naftakoksi baasil. Tootmisprotsess koosneb kuuest järgust: stantsimine, kuumutamine, immutamine, järelkuumutamine, grafiitimine ning masinlihvimine. Grafiitimisjärgus kuumutatakse toodet elektriliselt enam kui 3000°C-ni ja muundatakse füüsikaliselt grafiidiks, kristallilises olekus süsinikuks, mis kujutab endast ainulaadset madala elektrijuhtivuse ja suure soojusjuhtivusega materjali, mis on väga tugev ning kõrgetel temperatuuridel vastupidav ja mis sobib nende omaduste tõttu kasutamiseks elektrikaarahjudes . Grafiitelektroodisüsteemi töötlemine võtab umbes kaks kuud. Grafiitelektroodisüsteemidel ei ole asendustooteid.

| (13) | Terasetootjad kasutavad grafiitelektroodisüsteeme elektrikaarahjudes, mida nimetatakse ka minikaarahjudeks, voolu all olevate elektrijuhtidena, et toota ringlussevõetud jääkidest terast. Käesolev uurimine hõlmab ainult selliseid grafiitelektroode ja nende jaoks vajalikke nipleid, mille näivtihedus on 1.65 g/cm3 või enam ja mille elektritakistus on 6,0 μΩ.m või vähem. Selliste tehniliste parameetritega grafiitelektroodisüsteemid võivad juhtida väga tugevat voolu. |
| --- | --- |

(13)

Terasetootjad kasutavad grafiitelektroodisüsteeme elektrikaarahjudes, mida nimetatakse ka minikaarahjudeks, voolu all olevate elektrijuhtidena, et toota ringlussevõetud jääkidest terast. Käesolev uurimine hõlmab ainult selliseid grafiitelektroode ja nende jaoks vajalikke nipleid, mille näivtihedus on 1.65 g/cm3 või enam ja mille elektritakistus on 6,0 μΩ.m või vähem. Selliste tehniliste parameetritega grafiitelektroodisüsteemid võivad juhtida väga tugevat voolu.

| (14) | Üks India eksportija teatas, et mõningatel juhtudel tootis ta vaatlusalust toodet kasutamata tippkvaliteediga naftakoksi, mida kaebuse esitajad pidasid selle äriühingu väitel hädavajalikuks, et toota põhjendustes 12–14 esitatud spetsifikatsioonidele vastavat toodet. Seetõttu taotles see eksportija, et grafiitelektroodid ja nende jaoks vajalikud niplid, mis on valmistatud tippkvaliteediga koksi kasutamata, jäetaks uurimisest välja. Grafiitelektroodisüsteemide tootmisel on tõepoolest võimalik kasutada erineva kvaliteediga naftakoksi. Kuid tootemääratluse määravad siiski ära lõpptoote füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ja selle lõppotstarve, mitte selle valmistamiseks kasutatud tooraine. Kui Indiast pärit ja ühendusse imporditavate grafiitelektroodide ja nende jaoks vajalike niplite omadused vastavad tootemääratluses kirjeldatud füüsikalistele ja tehnilistele põhiomadustele, loetakse need vaatlusaluseks tooteks. Seetõttu lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(14)

Üks India eksportija teatas, et mõningatel juhtudel tootis ta vaatlusalust toodet kasutamata tippkvaliteediga naftakoksi, mida kaebuse esitajad pidasid selle äriühingu väitel hädavajalikuks, et toota põhjendustes 12–14 esitatud spetsifikatsioonidele vastavat toodet. Seetõttu taotles see eksportija, et grafiitelektroodid ja nende jaoks vajalikud niplid, mis on valmistatud tippkvaliteediga koksi kasutamata, jäetaks uurimisest välja. Grafiitelektroodisüsteemide tootmisel on tõepoolest võimalik kasutada erineva kvaliteediga naftakoksi. Kuid tootemääratluse määravad siiski ära lõpptoote füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ja selle lõppotstarve, mitte selle valmistamiseks kasutatud tooraine. Kui Indiast pärit ja ühendusse imporditavate grafiitelektroodide ja nende jaoks vajalike niplite omadused vastavad tootemääratluses kirjeldatud füüsikalistele ja tehnilistele põhiomadustele, loetakse need vaatlusaluseks tooteks. Seetõttu lükati see väide tagasi.

2.   SAMASUGUNE TOODE

| (15) | Leiti, et Indiast ühendusse eksporditavatel toodetel, Indias toodetavatel ja sealsel siseturul müüdavatel toodetel ning ühenduse tootjate poolt ühenduses valmistatavatel ja müüdavatel toodetel on ühesugused füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ning sama kasutusotstarve, seepärast peetakse neid samasugusteks toodeteks algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(15)

Leiti, et Indiast ühendusse eksporditavatel toodetel, Indias toodetavatel ja sealsel siseturul müüdavatel toodetel ning ühenduse tootjate poolt ühenduses valmistatavatel ja müüdavatel toodetel on ühesugused füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ning sama kasutusotstarve, seepärast peetakse neid samasugusteks toodeteks algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

C.   DUMPING

1.   NORMAALVÄÄRTUS

| (16) | Normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kontrollis komisjon kõigepealt iga eksportiva tootja puhul, kas kogu samasuguse toote omamaine müük oli tüüpiline võrreldes kogu nende eksportmüügiga ühendusse. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 on omamaine müük tüüpiline siis, kui iga eksportiva tootja omamaise müügi kogumaht moodustab vähemalt 5 % ühendusse suunatud eksportmüügi kogumahust. |
| --- | --- |

(16)

Normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kontrollis komisjon kõigepealt iga eksportiva tootja puhul, kas kogu samasuguse toote omamaine müük oli tüüpiline võrreldes kogu nende eksportmüügiga ühendusse. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 on omamaine müük tüüpiline siis, kui iga eksportiva tootja omamaise müügi kogumaht moodustab vähemalt 5 % ühendusse suunatud eksportmüügi kogumahust.

| (17) | Seejärel määras komisjon kindlaks need grafiitelektroodide liigid, mille omamaise müügiga tegelesid tüüpilise omamaise müügiga ettevõtted ja mis olid ühendusse eksportimiseks müüdud liikidega identsed või otseselt võrreldavad. Grafiitelektroodide tooteliikide määratlemisel võeti arvesse järgmisi üksikasju: i) kas elektroodi müüakse koos nipliga või ilma; ii) elektroodi läbimõõt ja iii) elektroodi pikkus. Eraldi müüdavate niplite liikide määratlemisel võeti aluseks nende läbimõõt ja pikkus. |
| --- | --- |

(17)

Seejärel määras komisjon kindlaks need grafiitelektroodide liigid, mille omamaise müügiga tegelesid tüüpilise omamaise müügiga ettevõtted ja mis olid ühendusse eksportimiseks müüdud liikidega identsed või otseselt võrreldavad. Grafiitelektroodide tooteliikide määratlemisel võeti arvesse järgmisi üksikasju: i) kas elektroodi müüakse koos nipliga või ilma; ii) elektroodi läbimõõt ja iii) elektroodi pikkus. Eraldi müüdavate niplite liikide määratlemisel võeti aluseks nende läbimõõt ja pikkus.

| (18) | Seejärel uuriti, kas iga koostööd tegeva eksportiva tootja omamaine müük oli iga tooteliigi puhul tüüpiline, s.o kas iga tooteliigi omamaine müük moodustas vähemalt 5 % sama tooteliigi müügist ühendusse. Kõnealuste tooteliikide puhul kontrolliti seejärel, kas iga eksportiv tootja müüs toodet tavapärase kaubandustegevuse käigus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. |
| --- | --- |

(18)

Seejärel uuriti, kas iga koostööd tegeva eksportiva tootja omamaine müük oli iga tooteliigi puhul tüüpiline, s.o kas iga tooteliigi omamaine müük moodustas vähemalt 5 % sama tooteliigi müügist ühendusse. Kõnealuste tooteliikide puhul kontrolliti seejärel, kas iga eksportiv tootja müüs toodet tavapärase kaubandustegevuse käigus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4.

| (19) | Kontrollimaks seda, kas iga tooteliigi omamaise tüüpilise müügi puhul võib olla kindel, et see müük toimus tavakaubanduse raames, määrati kindlaks, kui suure osa kõnealuse liigi müügist moodustas tulutoov müük sõltumatutele klientidele. Mõlema eksportiva tootja puhul tehti kindlaks, et kõikidel teatava tooteliigi piisava omamaise müügimahu juhtudel oli müük tulutoov enam kui 80 % ulatuses müügimahust omamaisel turul ning kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine müügihind oli kõrgem kui toodanguühiku kaalutud keskmine omahind. Nende tooteliikide normaalväärtus põhines seetõttu tegelikul omamaisel hinnal, mis võrdus asjaomase tooteliigi omamaise kogumüügi keskmise kaalutud hinnaga uurimisperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(19)

Kontrollimaks seda, kas iga tooteliigi omamaise tüüpilise müügi puhul võib olla kindel, et see müük toimus tavakaubanduse raames, määrati kindlaks, kui suure osa kõnealuse liigi müügist moodustas tulutoov müük sõltumatutele klientidele. Mõlema eksportiva tootja puhul tehti kindlaks, et kõikidel teatava tooteliigi piisava omamaise müügimahu juhtudel oli müük tulutoov enam kui 80 % ulatuses müügimahust omamaisel turul ning kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine müügihind oli kõrgem kui toodanguühiku kaalutud keskmine omahind. Nende tooteliikide normaalväärtus põhines seetõttu tegelikul omamaisel hinnal, mis võrdus asjaomase tooteliigi omamaise kogumüügi keskmise kaalutud hinnaga uurimisperioodi jooksul.

| (20) | Ülejäänud tooteliikide puhul, mille omamaine müük ei olnud tüüpiline, arvutati normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3. Normaalväärtuse arvestamiseks liideti eksporditud tooteliikide vajadusel korrigeeritud tootmiskuludele mõistlik müügi-, üld- ja halduskulude protsent ning mõistlik kasumimarginaal, tuginedes tegelikele andmetele samasuguse toote tootmise ja müügi kohta vaatlusaluste eksportivate tootjate poolt tavakaubanduse raames vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 6. |
| --- | --- |

(20)

Ülejäänud tooteliikide puhul, mille omamaine müük ei olnud tüüpiline, arvutati normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3. Normaalväärtuse arvestamiseks liideti eksporditud tooteliikide vajadusel korrigeeritud tootmiskuludele mõistlik müügi-, üld- ja halduskulude protsent ning mõistlik kasumimarginaal, tuginedes tegelikele andmetele samasuguse toote tootmise ja müügi kohta vaatlusaluste eksportivate tootjate poolt tavakaubanduse raames vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 6.

2.   EKSPORDIHIND

| (21) | Uurimine näitas, et mõlemad koostööd tegevad eksportivad India tootjad müüsid toodet eksportmüügi käigus üksnes otse ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele. |
| --- | --- |

(21)

Uurimine näitas, et mõlemad koostööd tegevad eksportivad India tootjad müüsid toodet eksportmüügi käigus üksnes otse ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele.

| (22) | Seepärast määrati ekspordihind kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal. |
| --- | --- |

(22)

Seepärast määrati ekspordihind kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal.

3.   VÕRDLUS

| (23) | Normaalväärtust võrreldi ekspordihinnaga tehasest hankimise tasandil. Selleks et tagada normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglane võrdlus, võeti korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. |
| --- | --- |

(23)

Normaalväärtust võrreldi ekspordihinnaga tehasest hankimise tasandil. Selleks et tagada normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglane võrdlus, võeti korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10.

| (24) | Seetõttu on arvesse võetud erinevusi transpordi, mereveo- ja kindlustuskuludes, käitlemis-, laadimis- ja lisakuludes, krediidikuludes, vahendustasudes ja allahindlustes, kui see on olnud otstarbekohane ja kontrollitud tõendusmaterjaliga põhjendatud. |
| --- | --- |

(24)

Seetõttu on arvesse võetud erinevusi transpordi, mereveo- ja kindlustuskuludes, käitlemis-, laadimis- ja lisakuludes, krediidikuludes, vahendustasudes ja allahindlustes, kui see on olnud otstarbekohane ja kontrollitud tõendusmaterjaliga põhjendatud.

| (25) | Mõlemad äriühingud taotlesid vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile b tollimaksu tagastamisega seotud kohandust põhjendusega, et väidetavalt tasuti samasuguse toote eest impordimakse, kui see oli ette nähtud tarbimiseks ekspordiriigis, kuid neid ei makstud või saadi need tagasi, kui toodet müüdi ekspordiks ühendusse. Need äriühingud kasutasid seepärast ekspordijärgset imporditollimaksude hüvituskava (edaspidi “hüvituskava”). Selles suhtes näitas uurimine, et India valitsuse poolt eksportivatele tootjatele hüvituskava raames antud krediidi ja ostetud toormaterjalikoguste vahel ei olnud otsest seost, kuna krediiti võidi kasutada tollimaksude maksmiseks mis tahes imporditavate kaupade eest, välja arvatud kapitalikaubad ning kaubad, mille suhtes kehtivad impordipiirangud või -keelud. Peale selle oli krediiti võimalik müüa omamaisel turul või kasutada mis tahes muul viisil, ning selle kasutamisele impordiks või eksporditava toote valmistamiseks kasutatavate toormaterjalide ostmiseks ei olnud seatud mingeid piiranguid. Seetõttu lükati taotlused tagasi. |
| --- | --- |

(25)

Mõlemad äriühingud taotlesid vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile b tollimaksu tagastamisega seotud kohandust põhjendusega, et väidetavalt tasuti samasuguse toote eest impordimakse, kui see oli ette nähtud tarbimiseks ekspordiriigis, kuid neid ei makstud või saadi need tagasi, kui toodet müüdi ekspordiks ühendusse. Need äriühingud kasutasid seepärast ekspordijärgset imporditollimaksude hüvituskava (edaspidi “hüvituskava”). Selles suhtes näitas uurimine, et India valitsuse poolt eksportivatele tootjatele hüvituskava raames antud krediidi ja ostetud toormaterjalikoguste vahel ei olnud otsest seost, kuna krediiti võidi kasutada tollimaksude maksmiseks mis tahes imporditavate kaupade eest, välja arvatud kapitalikaubad ning kaubad, mille suhtes kehtivad impordipiirangud või -keelud. Peale selle oli krediiti võimalik müüa omamaisel turul või kasutada mis tahes muul viisil, ning selle kasutamisele impordiks või eksporditava toote valmistamiseks kasutatavate toormaterjalide ostmiseks ei olnud seatud mingeid piiranguid. Seetõttu lükati taotlused tagasi.

| (26) | Teiseks nõudsid mõlemad äriühingud sama kohanduse tegemist vastavalt artikli 2 lõike10 punktile k. Kuna aga äriühingud ei suutnud tõestada, et hüvituskava mõjutab hindade võrreldavust, ega ka seda, et kliendid maksavad omamaisel turul järjekindlalt erinevaid hindu eespool nimetatud hüvituskavast tulenevate soodustuste tõttu, ei võimaldatud neile siiski kõnealust kohandust. |
| --- | --- |

(26)

Teiseks nõudsid mõlemad äriühingud sama kohanduse tegemist vastavalt artikli 2 lõike10 punktile k. Kuna aga äriühingud ei suutnud tõestada, et hüvituskava mõjutab hindade võrreldavust, ega ka seda, et kliendid maksavad omamaisel turul järjekindlalt erinevaid hindu eespool nimetatud hüvituskavast tulenevate soodustuste tõttu, ei võimaldatud neile siiski kõnealust kohandust.

| (27) | Mõlemad äriühingud taotlesid kaubavahetustaseme erinevusest tingitud kohandust. Kuna mõlemad äriühingud müüsid toodet omamaisel turul ainult lõpptarbijatele, samal ajal kui ühendusse müüdi toodet nii lõpptarbijatele kui hulgikauplejatele, taotlesid nad erikohandust vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti d alapunktile ii. Üks äriühing põhjendas taotlust asjaoluga, et müüb toodet ühenduse turustajatele madalama hinnaga kui lõpptarbijatele, mis peaks õigustama erikohandust. Sel puhul leiti, et äriühing ei suutnud tõestada oma funktsiooni erinevust tarbijate eri kategooriate suhtes. Peale selle tehti kindlaks, et turustajate makstavad hinnad ei olnud oluliselt madalamad lõpptarbijate makstavatest hindadest. Seetõttu kõnealust kohandust ei võimaldatud. |
| --- | --- |

(27)

Mõlemad äriühingud taotlesid kaubavahetustaseme erinevusest tingitud kohandust. Kuna mõlemad äriühingud müüsid toodet omamaisel turul ainult lõpptarbijatele, samal ajal kui ühendusse müüdi toodet nii lõpptarbijatele kui hulgikauplejatele, taotlesid nad erikohandust vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti d alapunktile ii. Üks äriühing põhjendas taotlust asjaoluga, et müüb toodet ühenduse turustajatele madalama hinnaga kui lõpptarbijatele, mis peaks õigustama erikohandust. Sel puhul leiti, et äriühing ei suutnud tõestada oma funktsiooni erinevust tarbijate eri kategooriate suhtes. Peale selle tehti kindlaks, et turustajate makstavad hinnad ei olnud oluliselt madalamad lõpptarbijate makstavatest hindadest. Seetõttu kõnealust kohandust ei võimaldatud.

| (28) | Teine kompanii väitis, et tema turustajate hinnalisand vaatlusaluse toote edasimüügil ühenduses asuvatele lõpptarbijatele õigustab kaubandustaseme korrigeerimist. Sellega seoses tuleks märkida, et eespool põhjendustes 21 ja 22 kirjeldatud ekspordihind määrati kindlaks üksnes tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade alusel. Ühenduse turustajate väidetavaid edasimüügihindu loeti seetõttu asjasse mittepuutuvaks. Seetõttu lükati see taotlus tagasi. |
| --- | --- |

(28)

Teine kompanii väitis, et tema turustajate hinnalisand vaatlusaluse toote edasimüügil ühenduses asuvatele lõpptarbijatele õigustab kaubandustaseme korrigeerimist. Sellega seoses tuleks märkida, et eespool põhjendustes 21 ja 22 kirjeldatud ekspordihind määrati kindlaks üksnes tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade alusel. Ühenduse turustajate väidetavaid edasimüügihindu loeti seetõttu asjasse mittepuutuvaks. Seetõttu lükati see taotlus tagasi.

4.   DUMPINGUMARGINAAL

| (29) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 võrreldi korrigeeritud kaalutud keskmist normaalväärtust tooteliikide kaupa vaatlusaluse toote iga vastava liigi korrigeeritud kaalutud keskmise ekspordihinnaga. |
| --- | --- |

(29)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 võrreldi korrigeeritud kaalutud keskmist normaalväärtust tooteliikide kaupa vaatlusaluse toote iga vastava liigi korrigeeritud kaalutud keskmise ekspordihinnaga.

| (30) | See võrdlus näitas dumpingu olemasolu. Lõplikud dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata, on järgmised:






  Graphite India Limited (GIL) | 34,3 % |
| --- | --- | --- |
| Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited | 24,0 % |

(30)

See võrdlus näitas dumpingu olemasolu. Lõplikud dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata, on järgmised:

Graphite India Limited (GIL)

34,3 %

Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited

24,0 %

| (31) | Kuna koostöö osatähtsus oli suur (100 % vaatlusaluse toote ekspordist Indiast ühendusse), määrati esialgseks dumpingu jääkmarginaaliks koostööd tegevate äriühingute puhul kindlaks tehtud kõrgeim dumpingumarginaali tase, s.t Graphite India Limitedi puhul tuvastatud tase 34.3 %. |
| --- | --- |

(31)

Kuna koostöö osatähtsus oli suur (100 % vaatlusaluse toote ekspordist Indiast ühendusse), määrati esialgseks dumpingu jääkmarginaaliks koostööd tegevate äriühingute puhul kindlaks tehtud kõrgeim dumpingumarginaali tase, s.t Graphite India Limitedi puhul tuvastatud tase 34.3 %.

D.   ÜHENDUSE TOOTMISHARU

1.   ÜHENDUSE KOGUTOODANG

| (32) | Ühenduses toodavad samasugust toodet SGL AG (edaspidi SGL) ja mitu UCAR SA (edaspidi UCAR), tütarettevõtet, nimelt UCAR SNC, UCAR Electrodos Ibérica SL ja Graftech SpA, kelle nimel kaebus esitati. SGLi ja UCARi tootmisrajatised asuvad Austrias, Belgias, Saksamaal, Prantsusmaal, Itaalias ja Hispaanias. |
| --- | --- |

(32)

Ühenduses toodavad samasugust toodet SGL AG (edaspidi SGL) ja mitu UCAR SA (edaspidi UCAR), tütarettevõtet, nimelt UCAR SNC, UCAR Electrodos Ibérica SL ja Graftech SpA, kelle nimel kaebus esitati. SGLi ja UCARi tootmisrajatised asuvad Austrias, Belgias, Saksamaal, Prantsusmaal, Itaalias ja Hispaanias.

| (33) | Lisaks kahele kaebuse esitanud ühenduse tootjale (SGL ja UCAR) valmistasid ühenduses 1999 aasta ja uurimisperioodi vahel samasugust toodet veel kaks tootjat. Üks neist kahest tootjast jäi maksevõimetuks ning pidi taotlema kohtulikku kaitset Saksamaa pankrotiõiguse alusel. Nimetatud äriühing lõpetas samasuguse toote valmistamise alates novembrist 2002. Need kaks äriühingut väljendasid oma toetust kaebusele, kuid lükkasid tagasi komisjoni palve aktiivselt uurimises osaleda. Seepärast jõuti järeldusele, et nimetatud nelja tootja toodang moodustab ühenduse kogutoodangu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(33)

Lisaks kahele kaebuse esitanud ühenduse tootjale (SGL ja UCAR) valmistasid ühenduses 1999 aasta ja uurimisperioodi vahel samasugust toodet veel kaks tootjat. Üks neist kahest tootjast jäi maksevõimetuks ning pidi taotlema kohtulikku kaitset Saksamaa pankrotiõiguse alusel. Nimetatud äriühing lõpetas samasuguse toote valmistamise alates novembrist 2002. Need kaks äriühingut väljendasid oma toetust kaebusele, kuid lükkasid tagasi komisjoni palve aktiivselt uurimises osaleda. Seepärast jõuti järeldusele, et nimetatud nelja tootja toodang moodustab ühenduse kogutoodangu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

2.   ÜHENDUSE TOOTMISHARU MÄÄRATLUS

| (34) | Kaks kaebuse esitanud ühenduse tootjat vastasid nõuetekohaselt küsimustikule ning tegid täiel määral uurimisega koostööd. Uurimisperioodi jooksul moodustas nende toodang üle 80 % ühenduse toodangust. |
| --- | --- |

(34)

Kaks kaebuse esitanud ühenduse tootjat vastasid nõuetekohaselt küsimustikule ning tegid täiel määral uurimisega koostööd. Uurimisperioodi jooksul moodustas nende toodang üle 80 % ühenduse toodangust.

| (35) | Neid käsitletakse ühenduse tootmisharu moodustavatena algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses ja edaspidi nimetatakse neid ühenduse tootmisharuks. |
| --- | --- |

(35)

Neid käsitletakse ühenduse tootmisharu moodustavatena algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses ja edaspidi nimetatakse neid ühenduse tootmisharuks.

E.   KAHJU

1.   SISSEJUHATAV MÄRKUS

| (36) | Arvestades, et asjaomast toodet valmistab ainult kaks India tootjat ning et ka ühenduse tootmisharu koosneb vaid kahest tootjast, tuli konfidentsiaalsuse säilitamiseks vastavalt algmääruse artiklile 19 indekseerida andmed, mis käsitlevad asjaomase toote importi Indiast ühendusse või ühenduse tootmisharu. |
| --- | --- |

(36)

Arvestades, et asjaomast toodet valmistab ainult kaks India tootjat ning et ka ühenduse tootmisharu koosneb vaid kahest tootjast, tuli konfidentsiaalsuse säilitamiseks vastavalt algmääruse artiklile 19 indekseerida andmed, mis käsitlevad asjaomase toote importi Indiast ühendusse või ühenduse tootmisharu.

2.   ÜHENDUSE TARBIMINE

| (37) | Ühenduse tarbimine määrati kindlaks ühenduse tootmisharu müügimahtude põhjal ühenduse turul, olemasoleva tõendusmaterjali alusel hinnatud teiste ühenduse tootjate müügimahtude põhjal ühenduse turul, kahe India koostööd tegeva eksportiva tootja müügimahtude põhjal ühenduse turul, Poolast lähtuva impordi müügimahtude põhjal, mis saadi koostöös SGLiga, ning ülejäänud ühendusse suunatud impordi puhul lähtudes Eurostati andmetest, mida vajadusel nõuetekohaselt kohandati. |
| --- | --- |

(37)

Ühenduse tarbimine määrati kindlaks ühenduse tootmisharu müügimahtude põhjal ühenduse turul, olemasoleva tõendusmaterjali alusel hinnatud teiste ühenduse tootjate müügimahtude põhjal ühenduse turul, kahe India koostööd tegeva eksportiva tootja müügimahtude põhjal ühenduse turul, Poolast lähtuva impordi müügimahtude põhjal, mis saadi koostöös SGLiga, ning ülejäänud ühendusse suunatud impordi puhul lähtudes Eurostati andmetest, mida vajadusel nõuetekohaselt kohandati.

| (38) | Nende andmete järgi otsustades on ühenduses vaatlusaluse toote kogutarbimine 1999. aastast kuni uurimisperioodini suurenenud 9 %. Täpsemalt kasvas see 14 % võrra 1999. aastast kuni 2000. aastani, seejärel vähenes 7 % võrra 2001. aastal ja veel 1 % võrra 2002. aastal ning suurenes siis 3 % võrra vaatlusalusel perioodil. Kuna vaatlusalust toodet kasutatakse eelkõige elektrotehnilise terase tootmiseks, tuleb tarbimise arengut vaadelda selle sektori majandussuundumuste taustal, milles võis 2000. aastal täheldada kiiret kasvu ja seejärel alates 2001. aastast langustendentsi. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EÜ kogutarbimine (tonnides) | 119 802 | 136 418 | 128 438 | 126 623 | 130 615 |
| Indeks (1999=100) | 100 | 114 | 107 | 106 | 109 |

(38)

Nende andmete järgi otsustades on ühenduses vaatlusaluse toote kogutarbimine 1999. aastast kuni uurimisperioodini suurenenud 9 %. Täpsemalt kasvas see 14 % võrra 1999. aastast kuni 2000. aastani, seejärel vähenes 7 % võrra 2001. aastal ja veel 1 % võrra 2002. aastal ning suurenes siis 3 % võrra vaatlusalusel perioodil. Kuna vaatlusalust toodet kasutatakse eelkõige elektrotehnilise terase tootmiseks, tuleb tarbimise arengut vaadelda selle sektori majandussuundumuste taustal, milles võis 2000. aastal täheldada kiiret kasvu ja seejärel alates 2001. aastast langustendentsi.

1999

2000

2001

2002

Uurimisperiood

EÜ kogutarbimine (tonnides)

119 802

136 418

128 438

126 623

130 615

Indeks (1999=100)

100

114

107

106

109

3.   IMPORT ASJAOMASEST RIIGIST

a)   Impordi maht

| (39) | Vaatlusaluse toote import Indiast Ühendusse kasvas 1999. aastast kuni uurimisperioodini 76 %. Täpsemalt kasvas import Indiast 1999.–2000. aastal 45 % ja 2001. aastal veel 31 protsendipunkti ning jäi stabiilselt sellele tasemele 2002. aastal ja uurimisperioodil. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dumpinguhinnaga impordi maht (tonnides) | ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool) |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 145 | 176 | 176 | 176 |
| Dumpinguhinnaga impordi turuosa | ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool) |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 127 | 164 | 166 | 161 |

(39)

Vaatlusaluse toote import Indiast Ühendusse kasvas 1999. aastast kuni uurimisperioodini 76 %. Täpsemalt kasvas import Indiast 1999.–2000. aastal 45 % ja 2001. aastal veel 31 protsendipunkti ning jäi stabiilselt sellele tasemele 2002. aastal ja uurimisperioodil.

1999

2000

2001

2002

Uurimisperiood

Dumpinguhinnaga impordi maht (tonnides)

ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool)

Indeks (1999 = 100)

100

145

176

176

176

Dumpinguhinnaga impordi turuosa

ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool)

Indeks (1999 = 100)

100

127

164

166

161

b)   Turuosa

| (40) | Asjaomase riigi eksportijate turuosa kasvas vaatlusalusel perioodil 3,4 protsendi võrra (ehk 61 % algväärtusest) ning jõudis uurimisperioodi jooksul 8–10 protsendini. 1999.–2000. aastal kasvas see 1.5 protsendipunkti ja 2001. aastal veel 2 protsendipunkti ning jäi stabiilselt sellele tasemele 2002. aasta jooksul ja uurimisperioodil. Tuleb märkida, et ajavahemikul 1999. aastast kuni uurimisperioodini langes asjaomasest riigist pärit impordi ja sellele vastava turuosa suurenemine kokku tarbimise 9-protsendise kasvuga. |
| --- | --- |

(40)

Asjaomase riigi eksportijate turuosa kasvas vaatlusalusel perioodil 3,4 protsendi võrra (ehk 61 % algväärtusest) ning jõudis uurimisperioodi jooksul 8–10 protsendini. 1999.–2000. aastal kasvas see 1.5 protsendipunkti ja 2001. aastal veel 2 protsendipunkti ning jäi stabiilselt sellele tasemele 2002. aasta jooksul ja uurimisperioodil. Tuleb märkida, et ajavahemikul 1999. aastast kuni uurimisperioodini langes asjaomasest riigist pärit impordi ja sellele vastava turuosa suurenemine kokku tarbimise 9-protsendise kasvuga.

c)   Hinnad

i)   Hindade muutumine

| (41) | 1999. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal kasvas vaatlusaluse Indiast pärit toote keskmine impordihind 2000. aastal 2 %, 2001. aastal veel 8 protsendipunkti ning seejärel vähenes 2002. aastal 9 protsendipunkti ning jäi uurimisperioodil sellele tasemele püsima. Uurimisperioodil oli vaatlusaluse Indiast pärit toote keskmine impordihind 1 % võrra suurem kui 1999. aastal. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Impordi dumpinguhinnad | ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool) |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 102 | 110 | 101 | 101 |

(41)

1999. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal kasvas vaatlusaluse Indiast pärit toote keskmine impordihind 2000. aastal 2 %, 2001. aastal veel 8 protsendipunkti ning seejärel vähenes 2002. aastal 9 protsendipunkti ning jäi uurimisperioodil sellele tasemele püsima. Uurimisperioodil oli vaatlusaluse Indiast pärit toote keskmine impordihind 1 % võrra suurem kui 1999. aastal.

1999

2000

2001

2002

Uurimisperiood

Impordi dumpinguhinnad

ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool)

Indeks (1999 = 100)

100

102

110

101

101

ii)   Hinna allalöömine

| (42) | Võrreldi vaatlusaluse toote võrreldavate näidiste keskmisi müügihindu eksportivate tootjate puhul ja ühenduse tootmisharus. Sel eesmärgil võrreldi ühenduse tootmisharu mahahindlusteta ja maksudeta tehasehindu müügil sõltumatutele tarbijatele India eksportivate tootjate CIF-hindadega ühenduse piiril, mis olid nõuetekohaselt korrigeeritud impordijärgsete maksude võrra. Võrdlus näitas, et uurimisperioodil olid asjaomase Indiast pärit toote müügihinnad ühenduses hinnad 6,5 % kuni 12,2 % võrra madalamad kui ühenduse tootmisharu müügihinnad. |
| --- | --- |

(42)

Võrreldi vaatlusaluse toote võrreldavate näidiste keskmisi müügihindu eksportivate tootjate puhul ja ühenduse tootmisharus. Sel eesmärgil võrreldi ühenduse tootmisharu mahahindlusteta ja maksudeta tehasehindu müügil sõltumatutele tarbijatele India eksportivate tootjate CIF-hindadega ühenduse piiril, mis olid nõuetekohaselt korrigeeritud impordijärgsete maksude võrra. Võrdlus näitas, et uurimisperioodil olid asjaomase Indiast pärit toote müügihinnad ühenduses hinnad 6,5 % kuni 12,2 % võrra madalamad kui ühenduse tootmisharu müügihinnad.

| (43) | Tuleb märkida, et need hinna allalöömise marginaalid ei kajasta täielikult mõju, mida dumpinguhinnaga import avaldas ühenduse tootmisharu hindadele, kuna täheldati nii hinnalangust kui ka hinnatõusu pidurdumist, mida tõendas ka ühenduse tootmisharus uurimisperioodil saadud vähene tulu, kuigi dumpingu puudumisel oleks võinud oodata märksa suuremat kasumit. |
| --- | --- |

(43)

Tuleb märkida, et need hinna allalöömise marginaalid ei kajasta täielikult mõju, mida dumpinguhinnaga import avaldas ühenduse tootmisharu hindadele, kuna täheldati nii hinnalangust kui ka hinnatõusu pidurdumist, mida tõendas ka ühenduse tootmisharus uurimisperioodil saadud vähene tulu, kuigi dumpingu puudumisel oleks võinud oodata märksa suuremat kasumit.

4.   ÜHENDUSE TOOTMISHARU OLUKORD

| (44) | Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 kontrollis komisjon kõiki ühenduse tootmisharu olukorda mõjutavaid asjakohaseid majandustegureid ja -näitajaid. |
| --- | --- |

(44)

Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 kontrollis komisjon kõiki ühenduse tootmisharu olukorda mõjutavaid asjakohaseid majandustegureid ja -näitajaid.

a)   Sissejuhatavad märkused

| (45) | Et kahjunäitajaid põhjendatult hinnata, oli vaja asjakohaselt koondada mõned UCARi kohta käivad andmed ja tema ühenduses asuvate tütarettevõtete andmed (vt põhjendus 80 eespool). |
| --- | --- |

(45)

Et kahjunäitajaid põhjendatult hinnata, oli vaja asjakohaselt koondada mõned UCARi kohta käivad andmed ja tema ühenduses asuvate tütarettevõtete andmed (vt põhjendus 80 eespool).

| (46) | Komisjon pööras erilist tähelepanu igasugusele võimalikule mõjule, mida kahe kaebuse esitanud ühenduse tootja hiljutine konkurentsivastane tegevus võis avaldada kahjunäitajatele. Eelkõige tegi komisjon kindlaks, et kahju hindamise aluseks olnud perioodi algul (1999) mingit konkurentsivastast tegevust ei olnud (vt põhjendusi 121, 122 ja 125 allpool). Peale selle nõudis komisjon ühenduse tootmisharu kulude ja tulude kindlakstegemisel selgesõnaliselt teavet ja kontrollis, kas tootmisharu otseste maksete ulatus või mis tahes kaudsed kulutused (sealhulgas rahastamiskulud) seoses konkurentsiasutuste poolt määratud trahvidega on selgelt välja toodud, et tekiks ettekujutus kasumist, investeeringutasuvusest ja rahavoogudest, arvestamata kõnealuseid erakorralisi kulutusi. |
| --- | --- |

(46)

Komisjon pööras erilist tähelepanu igasugusele võimalikule mõjule, mida kahe kaebuse esitanud ühenduse tootja hiljutine konkurentsivastane tegevus võis avaldada kahjunäitajatele. Eelkõige tegi komisjon kindlaks, et kahju hindamise aluseks olnud perioodi algul (1999) mingit konkurentsivastast tegevust ei olnud (vt põhjendusi 121, 122 ja 125 allpool). Peale selle nõudis komisjon ühenduse tootmisharu kulude ja tulude kindlakstegemisel selgesõnaliselt teavet ja kontrollis, kas tootmisharu otseste maksete ulatus või mis tahes kaudsed kulutused (sealhulgas rahastamiskulud) seoses konkurentsiasutuste poolt määratud trahvidega on selgelt välja toodud, et tekiks ettekujutus kasumist, investeeringutasuvusest ja rahavoogudest, arvestamata kõnealuseid erakorralisi kulutusi.

b)   Toodang

| (47) | Ühenduse tootmisharu toodang kasvas 2000. aastal 14 protsendipunkti, seejärel vähenes 2001. aastal 16 protsendipunkti ja 2002. aastal veel 4 protsendipunkti ning suurenes siis uurimisperioodil 5 protsendipunkti võrra. 2000. aastal täheldatud järsk kasv oli tingitud soodsast majandusolukorrast, mis väljendus ka tootmisvõimsuse rakendusastme tõusuna. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toodang (tonnides) | ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool) |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 114 | 98 | 94 | 99 |

(47)

Ühenduse tootmisharu toodang kasvas 2000. aastal 14 protsendipunkti, seejärel vähenes 2001. aastal 16 protsendipunkti ja 2002. aastal veel 4 protsendipunkti ning suurenes siis uurimisperioodil 5 protsendipunkti võrra. 2000. aastal täheldatud järsk kasv oli tingitud soodsast majandusolukorrast, mis väljendus ka tootmisvõimsuse rakendusastme tõusuna.

1999

2000

2001

2002

Uurimisperiood

Toodang (tonnides)

ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool)

Indeks (1999 = 100)

100

114

98

94

99

c)   Tootmisvõimsus ja selle rakendusaste

| (48) | Tootmisvõimsus vähenes 2000. aastal umbes 2 % võrra ning jäi 2001. aastal samale tasemele. 2002. aastal ja uurimisperioodil vähenes tootmisvõimsus veel vastavalt 5 protsenti ja 2 protsenti. Uurimisperioodil oli tootmismaht 9 % võrra madalam kui 1999. aastal, peamiselt tootmise konservimise tõttu ühe ühenduse tootja rajatistes kogu uurimisperioodiks. |
| --- | --- |

(48)

Tootmisvõimsus vähenes 2000. aastal umbes 2 % võrra ning jäi 2001. aastal samale tasemele. 2002. aastal ja uurimisperioodil vähenes tootmisvõimsus veel vastavalt 5 protsenti ja 2 protsenti. Uurimisperioodil oli tootmismaht 9 % võrra madalam kui 1999. aastal, peamiselt tootmise konservimise tõttu ühe ühenduse tootja rajatistes kogu uurimisperioodiks.

| (49) | Tootmisvõimsuse rakendusaste oli 1999. aastal esialgu 70 % ja tõusis 2000. aastal 81 protsendini eelkõige nõudluse kasvu tõttu elektrotehnilise terase tootmises. 2001. ja 2002. aastal langes see jälle 70 %le, et seejärel uurimisperioodil tõusta 76 %le. |
| --- | --- |

(49)

Tootmisvõimsuse rakendusaste oli 1999. aastal esialgu 70 % ja tõusis 2000. aastal 81 protsendini eelkõige nõudluse kasvu tõttu elektrotehnilise terase tootmises. 2001. ja 2002. aastal langes see jälle 70 %le, et seejärel uurimisperioodil tõusta 76 %le.

| (50) | Uurimise käigus leiti, et eespool mainitud rajatises tootmise konservinud tootja majandusraskuste põhjused olid mitmesugused, ja kaks kõige märkimisväärsemat nende hulgas olid i) suured tootmiskulud seoses elektrienergia kõrge hinnaga asjaomases riigis, ii) Indiast pärit dumpinguhinnaga impordi konkureeriv mõju. Arvestades nende põhjuste eristamise keerukust, uuris komisjon, millised oleksid võinud olla tootmisvõimsuse ja selle rakendusastme suundumused 2002. aastal siis, kui kõnealuses rajatises poleks tootmist konservitud. Simulatsioonil jäi tootmismaht muutumatuks, kuna sama tootja teiste rajatiste toodang kasvas sedavõrd, et mahajäämus tehti tasa. Allpool esitatud tabelist on näha, et kui kõnealuses rajatises poleks tootmist konservitud, oleksid kogu ühenduse tootmisharu toomisvõimsus ja selle rakendusaste jõudnud uurimisperioodil väga lähedale 1999. aasta tasemele. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmisvõimsus (tonnides) | ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool) |
| Indeks (1999=100) | 100 | 98 | 98 | 93 | 91 |
| Tootmisvõimsuse rakendusaste | 70 % | 81 % | 70 % | 70 % | 76 % |
| Indeks (1999=100) | 100 | 115 | 99 | 100 | 108 |

(50)

Uurimise käigus leiti, et eespool mainitud rajatises tootmise konservinud tootja majandusraskuste põhjused olid mitmesugused, ja kaks kõige märkimisväärsemat nende hulgas olid i) suured tootmiskulud seoses elektrienergia kõrge hinnaga asjaomases riigis, ii) Indiast pärit dumpinguhinnaga impordi konkureeriv mõju. Arvestades nende põhjuste eristamise keerukust, uuris komisjon, millised oleksid võinud olla tootmisvõimsuse ja selle rakendusastme suundumused 2002. aastal siis, kui kõnealuses rajatises poleks tootmist konservitud. Simulatsioonil jäi tootmismaht muutumatuks, kuna sama tootja teiste rajatiste toodang kasvas sedavõrd, et mahajäämus tehti tasa. Allpool esitatud tabelist on näha, et kui kõnealuses rajatises poleks tootmist konservitud, oleksid kogu ühenduse tootmisharu toomisvõimsus ja selle rakendusaste jõudnud uurimisperioodil väga lähedale 1999. aasta tasemele.

1999

2000

2001

2002

Uurimisperiood

Tootmisvõimsus (tonnides)

ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool)

Indeks (1999=100)

100

98

98

93

91

Tootmisvõimsuse rakendusaste

70 %

81 %

70 %

70 %

76 %

Indeks (1999=100)

100

115

99

100

108

| | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmisvõimsus (tonnides) rajatise konservimist arvestamata | ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool) |
| Indeks (1999=100) | 100 | 98 | 98 | 100 | 101 |
| Tootmisvõimsuse rakendusaste rajatise konservimist arvestamata | 70 % | 81 % | 70 % | 65 % | 69 % |
| Indeks (1999=100) | 100 | 115 | 99 | 93 | 98 |

1999

2000

2001

2002

Uurimisperiood

Tootmisvõimsus (tonnides) rajatise konservimist arvestamata

ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool)

Indeks (1999=100)

100

98

98

100

101

Tootmisvõimsuse rakendusaste rajatise konservimist arvestamata

70 %

81 %

70 %

65 %

69 %

Indeks (1999=100)

100

115

99

93

98

d)   Varud

| (51) | Uurimisperioodi jooksul moodustasid valmistoodete varud umbes 3 % ühenduse tootmisharu toodangu kogumahust. Ühenduse tootmisharu lõppvarud kasvasid vaatlusaluse perioodi jooksul läbivalt ning olid uurimisperioodi jooksul umbes viis korda suuremad kui 1999. aastal. Uurimine näitas siiski, et varude kujunemist ei peeta ühenduse tootmisharu majandusliku olukorra hindamisel kuigi oluliseks näitajaks, kuna ühenduse tootjad toodavad üldjuhul tellimuse alusel ja seetõttu moodustuvad varud tavaliselt kaupadest, mis ootavad saatmist kliendile. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõppvarud (tonnides) | ei kuulu avaldamisele (vt. 80 eespool) |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 235 | 700 | 663 | 515 |

(51)

Uurimisperioodi jooksul moodustasid valmistoodete varud umbes 3 % ühenduse tootmisharu toodangu kogumahust. Ühenduse tootmisharu lõppvarud kasvasid vaatlusaluse perioodi jooksul läbivalt ning olid uurimisperioodi jooksul umbes viis korda suuremad kui 1999. aastal. Uurimine näitas siiski, et varude kujunemist ei peeta ühenduse tootmisharu majandusliku olukorra hindamisel kuigi oluliseks näitajaks, kuna ühenduse tootjad toodavad üldjuhul tellimuse alusel ja seetõttu moodustuvad varud tavaliselt kaupadest, mis ootavad saatmist kliendile.

1999

2000

2001

2002

Uurimisperiood

Lõppvarud (tonnides)

ei kuulu avaldamisele (vt. 80 eespool)

Indeks (1999 = 100)

100

235

700

663

515

e)   Müügimaht

| (52) | Ühenduse tootmisharu omatoodangu läbimüük sõltumatutele klientidele ühenduse turul langes ajavahemikus 1999. aastast kuni uurimisperioodini 1 % võrra. Täpsemalt, läbimüük tõusis 2000. aastal järsult 16 % võrra, langes 2001. aastal 17 % ja 2002. aastal veel 5 % ning tõusis siis uurimisperioodi jooksul jälle 5 % võrra. Müügimahu muutused peegeldavad täpselt elektrotehnilise terase tootmisele omaseid majandussuundumusi, mille kohaselt 2000. aastal täheldatud tõusule järgnes terav tagasilöök 2001. ja 2002. aastal. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EÜ müügimaht sõltumatutele klientidele (tonnides) | ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool) |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 116 | 99 | 94 | 99 |

(52)

Ühenduse tootmisharu omatoodangu läbimüük sõltumatutele klientidele ühenduse turul langes ajavahemikus 1999. aastast kuni uurimisperioodini 1 % võrra. Täpsemalt, läbimüük tõusis 2000. aastal järsult 16 % võrra, langes 2001. aastal 17 % ja 2002. aastal veel 5 % ning tõusis siis uurimisperioodi jooksul jälle 5 % võrra. Müügimahu muutused peegeldavad täpselt elektrotehnilise terase tootmisele omaseid majandussuundumusi, mille kohaselt 2000. aastal täheldatud tõusule järgnes terav tagasilöök 2001. ja 2002. aastal.

1999

2000

2001

2002

Uurimisperiood

EÜ müügimaht sõltumatutele klientidele (tonnides)

ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool)

Indeks (1999 = 100)

100

116

99

94

99

f)   Turuosa

| (53) | Pärast esialgset väikest üheprotsendilist tõusu 2000. aastal vähenes ühenduse tootmisharu turuosa oluliselt kuni 2002. aastani. Ühenduse tootmisharu kaotas 2001. aastal oma turuosast 6,5 % ja 2002. aastal veel 2,8 % , enne kui uurimisperioodi jooksul saavutati 1,9 protsendiline tõus. Ühenduse tootmisharu turuosa oli uurimisperioodi jooksul 6,3 % võrra ehk indeksites väljendatuna 9 % väiksem kui 1999. aastal. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühenduse tootmisharu turuosa | ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool) |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 102 | 93 | 89 | 91 |

(53)

Pärast esialgset väikest üheprotsendilist tõusu 2000. aastal vähenes ühenduse tootmisharu turuosa oluliselt kuni 2002. aastani. Ühenduse tootmisharu kaotas 2001. aastal oma turuosast 6,5 % ja 2002. aastal veel 2,8 % , enne kui uurimisperioodi jooksul saavutati 1,9 protsendiline tõus. Ühenduse tootmisharu turuosa oli uurimisperioodi jooksul 6,3 % võrra ehk indeksites väljendatuna 9 % väiksem kui 1999. aastal.

1999

2000

2001

2002

Uurimisperiood

Ühenduse tootmisharu turuosa

ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool)

Indeks (1999 = 100)

100

102

93

89

91

g)   Kasv

| (54) | Samal ajal, kui ühenduse tarbimine 1999. aastast kuni uurimisperioodini 9 % võrra kasvas, vähenes ühenduse tootmisharu müügimaht ühenduse turul 1 % võrra. Nagu eespool näha, kaotas ühenduse tootmisharu oma turuosast 6,3 %, samal ajal kui dumpinguhinnaga impordi osakaal kasvas selle perioodi jooksul 3,4 % võrra. |
| --- | --- |

(54)

Samal ajal, kui ühenduse tarbimine 1999. aastast kuni uurimisperioodini 9 % võrra kasvas, vähenes ühenduse tootmisharu müügimaht ühenduse turul 1 % võrra. Nagu eespool näha, kaotas ühenduse tootmisharu oma turuosast 6,3 %, samal ajal kui dumpinguhinnaga impordi osakaal kasvas selle perioodi jooksul 3,4 % võrra.

h)   Tööhõive

| (55) | Tööhõivetase ühenduse tootmisharus alanes 1999. aastast kuni uurimisperioodini umbes 17 %. Töötajate arv vähenes 2000. aastal 1 % võrra ja 2001. aastal 5 % võrra. 2002. aastal ja uurimisperioodi jooksul leidis aset veel vastavalt 9 % ja 3 % langus, mille peamisteks põhjusteks olid tootmise konservimine ühe ühenduse tootja tootmisrajatises ja tööjõu osaline ümberpaigutamine tulutoovamasse majandustegevusse. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tööhõive | ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool) |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 99 | 95 | 86 | 83 |

(55)

Tööhõivetase ühenduse tootmisharus alanes 1999. aastast kuni uurimisperioodini umbes 17 %. Töötajate arv vähenes 2000. aastal 1 % võrra ja 2001. aastal 5 % võrra. 2002. aastal ja uurimisperioodi jooksul leidis aset veel vastavalt 9 % ja 3 % langus, mille peamisteks põhjusteks olid tootmise konservimine ühe ühenduse tootja tootmisrajatises ja tööjõu osaline ümberpaigutamine tulutoovamasse majandustegevusse.

1999

2000

2001

2002

Uurimisperiood

Tööhõive

ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool)

Indeks (1999 = 100)

100

99

95

86

83

i)   Tootlikkus

| (56) | Ühenduse tootmisharu tööjõu tootlikkus, mõõdetuna toodangus töötaja kohta aastas, kasvas alguses jõudsalt 15 % võrra ajavahemikus 1990–2000, vähenes seejärel 2001. aastal 12 % võrra, kasvas 2002. aastal jälle 5 % ja uurimisperioodi jooksul veel 11 %. Vaatlusaluse perioodi lõpuks oli tootlikkus 19 % kõrgem kui perioodi alguses, mis peegeldab ühenduse tootmisharus konkurentsivõime säilitamiseks võetud ratsionaliseerimismeetmeid. Võrdlusena võib välja tuua, et ühenduse majanduse üldine keskmine tööviljakuse kasv (kõikides majandusharudes kokku) oli samal perioodil ainult 1,5 % aastas. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootlikkus (tonnides töötaja kohta) | ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool) |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 115 | 103 | 108 | 119 |

(56)

Ühenduse tootmisharu tööjõu tootlikkus, mõõdetuna toodangus töötaja kohta aastas, kasvas alguses jõudsalt 15 % võrra ajavahemikus 1990–2000, vähenes seejärel 2001. aastal 12 % võrra, kasvas 2002. aastal jälle 5 % ja uurimisperioodi jooksul veel 11 %. Vaatlusaluse perioodi lõpuks oli tootlikkus 19 % kõrgem kui perioodi alguses, mis peegeldab ühenduse tootmisharus konkurentsivõime säilitamiseks võetud ratsionaliseerimismeetmeid. Võrdlusena võib välja tuua, et ühenduse majanduse üldine keskmine tööviljakuse kasv (kõikides majandusharudes kokku) oli samal perioodil ainult 1,5 % aastas.

1999

2000

2001

2002

Uurimisperiood

Tootlikkus (tonnides töötaja kohta)

ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool)

Indeks (1999 = 100)

100

115

103

108

119

j)   Palk

| (57) | Ajavahemikus 1999. aastast kuni uurimisperioodini suurenes töötajate keskmine palk 13 %. See näitaja jääb veidi alla keskmise nominaalse töötasu kasvule töötaja kohta ühenduse majanduses üldiselt (kõikides majandusharudes kokku) samal perioodil (14 %). | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tööjõukulud töötaja kohta aastas (tuhandetes eurodes) | ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool) |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 104 | 105 | 111 | 113 |

(57)

Ajavahemikus 1999. aastast kuni uurimisperioodini suurenes töötajate keskmine palk 13 %. See näitaja jääb veidi alla keskmise nominaalse töötasu kasvule töötaja kohta ühenduse majanduses üldiselt (kõikides majandusharudes kokku) samal perioodil (14 %).

1999

2000

2001

2002

Uurimisperiood

Tööjõukulud töötaja kohta aastas (tuhandetes eurodes)

ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool)

Indeks (1999 = 100)

100

104

105

111

113

k)   Müügihinnad

| (58) | Ühenduse sõltumatutele klientidele müüdud ühenduse tootmisharu omatoodangu ühikuhinnad alanesid ajavahemikus 1990.–2000. aastani 6 %, tõusid 2001. aastal 9 %, langesid 2002. aastal 12 % võrra ja tõusid uurimisperioodi jooksul jällegi 1 % võrra. Kokku alanesid toodanguühiku omahinnad ajavahemikus 1999. aastast kuni uurimisperioodini 8 % võrra. Sellist võrdlemisi ebaühtlast arengut põhjustasid järgmised asjaolud. |
| --- | --- |

(58)

Ühenduse sõltumatutele klientidele müüdud ühenduse tootmisharu omatoodangu ühikuhinnad alanesid ajavahemikus 1990.–2000. aastani 6 %, tõusid 2001. aastal 9 %, langesid 2002. aastal 12 % võrra ja tõusid uurimisperioodi jooksul jällegi 1 % võrra. Kokku alanesid toodanguühiku omahinnad ajavahemikus 1999. aastast kuni uurimisperioodini 8 % võrra. Sellist võrdlemisi ebaühtlast arengut põhjustasid järgmised asjaolud.

| (59) | Hinna kujundavad kaks peamist tegurit: tootmiskulud ning nõudluse ja pakkumise olukord turul. Samal ajal, kui müügihinnad 1999. aastast kuni uurimisperioodini 8 % võrra langesid, tõusis toodanguühiku omahind 2 %. Sellise suhteliselt väikese omahinna muutuse taga peidab ennast tegelikult 2001. aastal asetleidnud 10-protsendine hüpe, mille teatava viivitusega põhjustas toorainehindade tõus 2000. aastal. Kahe põhilise grafiitelektroodisüsteemide tootmises kasutatava toormaterjali, naftakoksi ja pigi hind moodustab umbes 34 % tootmise kogukuludest. Elektrihind, mis on samuti tihedalt seotud naftahinna muutustega, annab veel 13 % tootmise kogukuludest. Kokku moodustavad need kolm peamist kuluartiklit, mille hinda mõjutab otseselt naftahinna kõikumine, peaaegu 50 % samasuguse toote tootmise kogukuludest. Kuna dumpinguhinnaga impordist tuleneva hinnalanguse tõttu ei olnud võimalik ühenduse tootmisharu hindasid tõsta võrdeliselt suurenenud tootmiskuludega, vähenes ühenduse tootmisharu tasuvus. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühikuhind EÜ turul (eurodes tonni kohta) | ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool) |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 94 | 103 | 91 | 92 |
| Toodanguühiku omahind (eurodes tonni kohta) | ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool) |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 101 | 111 | 101 | 102 |

(59)

Hinna kujundavad kaks peamist tegurit: tootmiskulud ning nõudluse ja pakkumise olukord turul. Samal ajal, kui müügihinnad 1999. aastast kuni uurimisperioodini 8 % võrra langesid, tõusis toodanguühiku omahind 2 %. Sellise suhteliselt väikese omahinna muutuse taga peidab ennast tegelikult 2001. aastal asetleidnud 10-protsendine hüpe, mille teatava viivitusega põhjustas toorainehindade tõus 2000. aastal. Kahe põhilise grafiitelektroodisüsteemide tootmises kasutatava toormaterjali, naftakoksi ja pigi hind moodustab umbes 34 % tootmise kogukuludest. Elektrihind, mis on samuti tihedalt seotud naftahinna muutustega, annab veel 13 % tootmise kogukuludest. Kokku moodustavad need kolm peamist kuluartiklit, mille hinda mõjutab otseselt naftahinna kõikumine, peaaegu 50 % samasuguse toote tootmise kogukuludest. Kuna dumpinguhinnaga impordist tuleneva hinnalanguse tõttu ei olnud võimalik ühenduse tootmisharu hindasid tõsta võrdeliselt suurenenud tootmiskuludega, vähenes ühenduse tootmisharu tasuvus.

1999

2000

2001

2002

Uurimisperiood

Ühikuhind EÜ turul (eurodes tonni kohta)

ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool)

Indeks (1999 = 100)

100

94

103

91

92

Toodanguühiku omahind (eurodes tonni kohta)

ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool)

Indeks (1999 = 100)

100

101

111

101

102

l)   Ühenduse hindu mõjutavad tegurid

| (60) | Uurimine näitas, et impordi dumpinguhinnad olid ühenduse tootmisharu allasurutud keskmisest müügihinnast uurimisperioodi jooksul keskmiselt 6–12 % madalamad (vt. põhjendus 86 eespool). Tooteliikide kaupa võrdlemisel selgus siiski, et mõnel juhul olid asjaomaste eksportivate tootjate pakutavad hinnad oluliselt madalamad kui eelmainitud, ühenduse tootmisharu hindadest madalam keskmine hind. Teatavate tooteliikide puhul tuvastatud hinna allalöömine koos dumpinguhinnaga impordi turuosa pideva suurenemisega on kindlasti mõjutanud ühenduse tootmisharu siseturuhindu. |
| --- | --- |

(60)

Uurimine näitas, et impordi dumpinguhinnad olid ühenduse tootmisharu allasurutud keskmisest müügihinnast uurimisperioodi jooksul keskmiselt 6–12 % madalamad (vt. põhjendus 86 eespool). Tooteliikide kaupa võrdlemisel selgus siiski, et mõnel juhul olid asjaomaste eksportivate tootjate pakutavad hinnad oluliselt madalamad kui eelmainitud, ühenduse tootmisharu hindadest madalam keskmine hind. Teatavate tooteliikide puhul tuvastatud hinna allalöömine koos dumpinguhinnaga impordi turuosa pideva suurenemisega on kindlasti mõjutanud ühenduse tootmisharu siseturuhindu.

m)   Tasuvus ja investeeringutasuvus

| (61) | Omatoodangu sõltumatutele ühenduse klientidele müümise tasuvus, väljendatuna netomüügituluna enne maksude mahaarvamist, langes 50 % võrra 2000. aastal, 3 % võrra 2001. aastal, veel 18 % võrra 2002. aastal, kuni uurimisperioodi jooksul leidis lõpuks aset 4-protsendine tõus. 1999. aastast kuni uurimisperioodini langes tasuvus kokku 66 % võrra, s.t. 12–15 protsendilt 1999. aastal 3–6 protsendini uurimisperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(61)

Omatoodangu sõltumatutele ühenduse klientidele müümise tasuvus, väljendatuna netomüügituluna enne maksude mahaarvamist, langes 50 % võrra 2000. aastal, 3 % võrra 2001. aastal, veel 18 % võrra 2002. aastal, kuni uurimisperioodi jooksul leidis lõpuks aset 4-protsendine tõus. 1999. aastast kuni uurimisperioodini langes tasuvus kokku 66 % võrra, s.t. 12–15 protsendilt 1999. aastal 3–6 protsendini uurimisperioodi jooksul.

| (62) | Investeeringutasuvus väljendatuna investeeringute arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsendina järgis vaatlusaluse perioodi jooksul üldjoontes eelmainitud suundumusi. Investeeringutasuvus langes 2000. aastal 34 %, 2001. aastal 23 %, 2002. aastal 26 % ja uurimisperioodi jooksul veel 8 % võrra. 1999. aastal valitsenud olukorraga võrreldes langes investeeringutasuvus uurimisperioodiks umbes 90 %, s.t. 45–55 protsendilt 1999. aastal 3–10 protsendini uurimisperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(62)

Investeeringutasuvus väljendatuna investeeringute arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsendina järgis vaatlusaluse perioodi jooksul üldjoontes eelmainitud suundumusi. Investeeringutasuvus langes 2000. aastal 34 %, 2001. aastal 23 %, 2002. aastal 26 % ja uurimisperioodi jooksul veel 8 % võrra. 1999. aastal valitsenud olukorraga võrreldes langes investeeringutasuvus uurimisperioodiks umbes 90 %, s.t. 45–55 protsendilt 1999. aastal 3–10 protsendini uurimisperioodi jooksul.

| (63) | Komisjon tegi eraldi kindlaks eelmainitud tootmise konservimise (vt. põhjendus 94 eespool) mõju ühenduse tootmisharu üldisele tasuvusele uurimisperioodi jooksul. Leiti, et 2002. aastal oleks ühenduse tootmisharu tasuvus olnud kõrgem 0,8 % võrra ja uurimisperioodi jooksul 0,5 % võrra, mis aga ei oleks oluliselt muutnud tasuvuse suundumusi alates 1999. aastast. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sõltumatutele klientidele suunatud ühendusesisese müügi tasuvus (müügi netokäibe protsent) | ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool) |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 51 | 48 | 30 | 34 |
| Investeeringutasuvus (investeeringute arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsent ) | ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool) |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 66 | 43 | 17 | 9 |
| Sõltumatutele klientidele suunatud ühendusesisese müügi tasuvus (müügi netokäibe protsent) tootmise konservimist arvestamata | ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool) |
| Indeks (1999=100) | 100 | 51 | 48 | 35 | 39 |

(63)

Komisjon tegi eraldi kindlaks eelmainitud tootmise konservimise (vt. põhjendus 94 eespool) mõju ühenduse tootmisharu üldisele tasuvusele uurimisperioodi jooksul. Leiti, et 2002. aastal oleks ühenduse tootmisharu tasuvus olnud kõrgem 0,8 % võrra ja uurimisperioodi jooksul 0,5 % võrra, mis aga ei oleks oluliselt muutnud tasuvuse suundumusi alates 1999. aastast.

1999

2000

2001

2002

Uurimisperiood

Sõltumatutele klientidele suunatud ühendusesisese müügi tasuvus (müügi netokäibe protsent)

ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool)

Indeks (1999 = 100)

100

51

48

30

34

Investeeringutasuvus (investeeringute arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsent )

ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool)

Indeks (1999 = 100)

100

66

43

17

9

Sõltumatutele klientidele suunatud ühendusesisese müügi tasuvus (müügi netokäibe protsent) tootmise konservimist arvestamata

ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool)

Indeks (1999=100)

100

51

48

35

39

n)   Rahakäive ja kapitali kaasamise võime

| (64) | Äritegevuse netorahakäive vähenes 2000. aastal 40 %, kasvas 2001. aastal 24 %, vähenes 2002. aastal uuesti 12 % ja langes uurimisperioodi jooksul veel 7 %. Uurimisperioodi jooksul oli rahakäive 35 % võrra väiksem kui vaatlusaluse perioodi alguses. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rahakäive (tuhandetes eurodes) | ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool) |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 60 | 84 | 72 | 65 |

(64)

Äritegevuse netorahakäive vähenes 2000. aastal 40 %, kasvas 2001. aastal 24 %, vähenes 2002. aastal uuesti 12 % ja langes uurimisperioodi jooksul veel 7 %. Uurimisperioodi jooksul oli rahakäive 35 % võrra väiksem kui vaatlusaluse perioodi alguses.

1999

2000

2001

2002

Uurimisperiood

Rahakäive (tuhandetes eurodes)

ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool)

Indeks (1999 = 100)

100

60

84

72

65

| (65) | Mitmed riiklikud ja piirkondlikud konkurentsiküsimustega tegelevad asutused maailmas on 1990ndatel aastatel määranud mõlemale kaebuse esitanud ühenduse tootjale trahve hinna- ja turukokkulepete eest. Lisaks nimetatud trahvidele on ülalmainitud ühenduse tootjad kandnud lisakulusid, mis on seotud ühelt poolt Ühendriikide ja Kanada klientide ja aktsionäride esitatud kollektiivsete hagide lahendamisega ning teiselt poolt sellest tulenevate erakorraliste kulude rahastamisega. Selle tulemusena on nende kahe kontserni võlad oluliselt suurenenud ning nii nende krediidireiting kui kapitali kaasamise võime järsult langenud. Tekkinud olukorras ei ole enam võimalik eraldi hinnata kapitali kaasamise võimet samasugust toodet valmistava ja müüva valdkonna piires, võtmata arvesse konkurentsiküsimustega seonduvat. Tasuvuse, investeeringutasuvuse ja rahakäibe (vt. eespool) ning investeeringute (vt. allpool) kohta kogutud tõendeid, mis omavad tähtsust ainult samasuguse toote seisukohast ja mille puhul on hoolikalt eraldatud konkurentsivastase tegevuse mõju, võib siiski kindlasti käsitleda niigi keerulist majanduslikku olukorda veelgi raskendavate asjaoludena. |
| --- | --- |

(65)

Mitmed riiklikud ja piirkondlikud konkurentsiküsimustega tegelevad asutused maailmas on 1990ndatel aastatel määranud mõlemale kaebuse esitanud ühenduse tootjale trahve hinna- ja turukokkulepete eest. Lisaks nimetatud trahvidele on ülalmainitud ühenduse tootjad kandnud lisakulusid, mis on seotud ühelt poolt Ühendriikide ja Kanada klientide ja aktsionäride esitatud kollektiivsete hagide lahendamisega ning teiselt poolt sellest tulenevate erakorraliste kulude rahastamisega. Selle tulemusena on nende kahe kontserni võlad oluliselt suurenenud ning nii nende krediidireiting kui kapitali kaasamise võime järsult langenud. Tekkinud olukorras ei ole enam võimalik eraldi hinnata kapitali kaasamise võimet samasugust toodet valmistava ja müüva valdkonna piires, võtmata arvesse konkurentsiküsimustega seonduvat. Tasuvuse, investeeringutasuvuse ja rahakäibe (vt. eespool) ning investeeringute (vt. allpool) kohta kogutud tõendeid, mis omavad tähtsust ainult samasuguse toote seisukohast ja mille puhul on hoolikalt eraldatud konkurentsivastase tegevuse mõju, võib siiski kindlasti käsitleda niigi keerulist majanduslikku olukorda veelgi raskendavate asjaoludena.

o)   Investeeringud

| (66) | Ühenduse tootmisharu aastainvesteeringud vaatlusalusesse tootesse vähenesid ajavahemikus 1999. aastast kuni uurimisperioodini 50 % võrra. Täpsemalt vähenesid investeeringud 2000. aastal 27 %, kasvasid 2001. aastal 4 %, vähenesid 2002. aastal uuesti 18% ja uurimisperioodi jooksul veel 8 %. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Puhasinvesteeringud (tuhandetes eurodes) | ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool) |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 73 | 77 | 59 | 51 |

(66)

Ühenduse tootmisharu aastainvesteeringud vaatlusalusesse tootesse vähenesid ajavahemikus 1999. aastast kuni uurimisperioodini 50 % võrra. Täpsemalt vähenesid investeeringud 2000. aastal 27 %, kasvasid 2001. aastal 4 %, vähenesid 2002. aastal uuesti 18% ja uurimisperioodi jooksul veel 8 %.

1999

2000

2001

2002

Uurimisperiood

Puhasinvesteeringud (tuhandetes eurodes)

ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool)

Indeks (1999 = 100)

100

73

77

59

51

p)   Dumpingumarginaali suurus

| (67) | Võttes arvesse asjaomasest riigist pärit impordi mahtu ning hindu, ei saa tegeliku dumpingumarginaali mõju ühenduse tootmisharule hinnata tühiseks. |
| --- | --- |

(67)

Võttes arvesse asjaomasest riigist pärit impordi mahtu ning hindu, ei saa tegeliku dumpingumarginaali mõju ühenduse tootmisharule hinnata tühiseks.

q)   Toibumine varasemast dumpingust ja subsideerimisest

| (68) | Kuna andmed dumpingu või subsideerimise kohta enne käesoleva menetluse aluseks oleva olukorra tekkimist puuduvad, loetakse see küsimus ebaoluliseks. |
| --- | --- |

(68)

Kuna andmed dumpingu või subsideerimise kohta enne käesoleva menetluse aluseks oleva olukorra tekkimist puuduvad, loetakse see küsimus ebaoluliseks.

5.   JÄRELDUS KAHJU KOHTA

| (69) | 1999. aastast kuni uurimisperioodini kasvas vaatlusaluse Indiast pärit toote dumpinguhinnaga impordi maht märgatavalt ehk 76 % võrra ning selle osatähtsus ühenduse turul kasvas 3,4 % võrra. Indiast pärit dumpinguhinnaga impordi keskmised hinnad olid kogu vaatlusaluse perioodi jooksul pidevalt ühenduse tootmisharu hindadest madalamad. Lisaks sellele olid kõnealusest riigist imporditavate kaupade hinnad uurimisperioodi jooksul madalamad kui ühenduse tootmisharu hinnad. Kaalutud keskmiste põhjal olid impordihinnad uurimisperioodi jooksul keskmiselt 6–12 % madalamad ning teatavate tooteliikide puhul oli hinnaerinevus veelgi suurem. |
| --- | --- |

(69)

1999. aastast kuni uurimisperioodini kasvas vaatlusaluse Indiast pärit toote dumpinguhinnaga impordi maht märgatavalt ehk 76 % võrra ning selle osatähtsus ühenduse turul kasvas 3,4 % võrra. Indiast pärit dumpinguhinnaga impordi keskmised hinnad olid kogu vaatlusaluse perioodi jooksul pidevalt ühenduse tootmisharu hindadest madalamad. Lisaks sellele olid kõnealusest riigist imporditavate kaupade hinnad uurimisperioodi jooksul madalamad kui ühenduse tootmisharu hinnad. Kaalutud keskmiste põhjal olid impordihinnad uurimisperioodi jooksul keskmiselt 6–12 % madalamad ning teatavate tooteliikide puhul oli hinnaerinevus veelgi suurem.

| (70) | On selgunud, et vaatlusperioodi jooksul ühenduse tootmisharu olukord halvenes. 1999. aasast kuni uurimisperioodini halvenesid praktiliselt kõik kahjunäitajad: tootmismaht vähenes 1 % võrra, tootmisvõimsus 9% võrra ja müügimaht ühenduses 1 % võrra ning ühenduse tootmisharu kaotas oma turuosast 6.3 protsenti. Toodanguühiku müügihind langes 8 % võrra, samal ajal kui toodanguühiku omahind 2 % võrra tõusis, tasuvus 66 % võrra langes ning investeeringutasuvus ja äritegevuse netorahakäive samuti vähenesid. Töötajate arv vähenes 17 % ning investeeringud 50 % võrra. |
| --- | --- |

(70)

On selgunud, et vaatlusperioodi jooksul ühenduse tootmisharu olukord halvenes. 1999. aasast kuni uurimisperioodini halvenesid praktiliselt kõik kahjunäitajad: tootmismaht vähenes 1 % võrra, tootmisvõimsus 9% võrra ja müügimaht ühenduses 1 % võrra ning ühenduse tootmisharu kaotas oma turuosast 6.3 protsenti. Toodanguühiku müügihind langes 8 % võrra, samal ajal kui toodanguühiku omahind 2 % võrra tõusis, tasuvus 66 % võrra langes ning investeeringutasuvus ja äritegevuse netorahakäive samuti vähenesid. Töötajate arv vähenes 17 % ning investeeringud 50 % võrra.

| (71) | Mõned näitajad tundusid arenevat positiivses suunas: vaatlusaluse perioodi jooksul tõusid palgad tavapäraseks peetava 13 % võrra ning tootlikkus 19% võrra. Eespool mainitud töökohtade arvu vähenemise taustal näitab viimatinimetatud tõus, et ühenduse tootmisharu tegi suuri pingutusi, et Indiast pärit dumpinguhinnaga impordist hoolimata säilitada konkurentsivõime. |
| --- | --- |

(71)

Mõned näitajad tundusid arenevat positiivses suunas: vaatlusaluse perioodi jooksul tõusid palgad tavapäraseks peetava 13 % võrra ning tootlikkus 19% võrra. Eespool mainitud töökohtade arvu vähenemise taustal näitab viimatinimetatud tõus, et ühenduse tootmisharu tegi suuri pingutusi, et Indiast pärit dumpinguhinnaga impordist hoolimata säilitada konkurentsivõime.

| (72) | Eelöeldut silmas pidades on jõutud esialgsele järeldusele, et ühenduse tootmisharu on kannatanud olulist kahju algmääruse artikli 3 tähenduses. |
| --- | --- |

(72)

Eelöeldut silmas pidades on jõutud esialgsele järeldusele, et ühenduse tootmisharu on kannatanud olulist kahju algmääruse artikli 3 tähenduses.

F.   PÕHJUSLIK SEOS

1.   SISSEJUHATUS

| (73) | Algmääruse artikli 3 lõigete 6 ja 7 kohaselt kontrollis komisjon, kas dumpinguhinnaga import on põhjustanud ühenduse tootmisharule kahju ulatuses, mida võiks liigitada oluliseks. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis võisid samal ajal kahjustada ühenduse tootmisharu, vältimaks nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile. |
| --- | --- |

(73)

Algmääruse artikli 3 lõigete 6 ja 7 kohaselt kontrollis komisjon, kas dumpinguhinnaga import on põhjustanud ühenduse tootmisharule kahju ulatuses, mida võiks liigitada oluliseks. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis võisid samal ajal kahjustada ühenduse tootmisharu, vältimaks nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile.

2.   DUMPINGUHINNAGA IMPORDI MÕJU

| (74) | Dumpinguhinnaga impordi mahu ja selle turuosa märkimisväärne kasv ühenduses (vastavalt 76 % ja umbes 3,5 %) 1999. aastast kuni uurimisperioodini ning tuvastatud hinnalangus (vaatlusaluse perioodi jooksul umbes 6–12 %) langes ajaliselt kokku majandusliku olukorra halvenemisega ühenduse tootmisharus. Samal ajavahemikul vähenes ühenduse tootmisharu müügimaht 1 % võrra, kahanes turuosa 6,3 % võrra ning tasuvus vähenes 8,7 % võrra. Sellist arengut tuleks vaadelda ühenduse turu kasvu taustal aastast 1999 kuni uurimisperioodini. Lisaks olid dumpinguhinnad kogu vaatlusaluse perioodi jooksul ühenduse tootmisharu hindadest madalamad ning avaldasid viimastele survet. Sellest tulenev ühenduse tootmisharu hinnalangus (8 %) ajal, mil tootmiskulud kasvasid peaaegu 2 % võrra, vallandaski täheldatud tasuvuse languse. Seetõttu leiti esialgu, et dumpinguhinnaga import on avaldanud ühenduse tootmisharule olulist negatiivset mõju. |
| --- | --- |

(74)

Dumpinguhinnaga impordi mahu ja selle turuosa märkimisväärne kasv ühenduses (vastavalt 76 % ja umbes 3,5 %) 1999. aastast kuni uurimisperioodini ning tuvastatud hinnalangus (vaatlusaluse perioodi jooksul umbes 6–12 %) langes ajaliselt kokku majandusliku olukorra halvenemisega ühenduse tootmisharus. Samal ajavahemikul vähenes ühenduse tootmisharu müügimaht 1 % võrra, kahanes turuosa 6,3 % võrra ning tasuvus vähenes 8,7 % võrra. Sellist arengut tuleks vaadelda ühenduse turu kasvu taustal aastast 1999 kuni uurimisperioodini. Lisaks olid dumpinguhinnad kogu vaatlusaluse perioodi jooksul ühenduse tootmisharu hindadest madalamad ning avaldasid viimastele survet. Sellest tulenev ühenduse tootmisharu hinnalangus (8 %) ajal, mil tootmiskulud kasvasid peaaegu 2 % võrra, vallandaski täheldatud tasuvuse languse. Seetõttu leiti esialgu, et dumpinguhinnaga import on avaldanud ühenduse tootmisharule olulist negatiivset mõju.

3.   MUUDE TEGURITE MÕJU

a)   Teraseturu aktiivsuse langusest tulenev nõudluse vähenemine

| (75) | Kaks huvitatud isikut väitsid, et ühenduse tootmisharu kantud kahju on seotud samasuguse toote peamise tarbija, nimelt terasetööstuse olukorra halvenemisega 2001. aastal ja 2002. aasta alguses. |
| --- | --- |

(75)

Kaks huvitatud isikut väitsid, et ühenduse tootmisharu kantud kahju on seotud samasuguse toote peamise tarbija, nimelt terasetööstuse olukorra halvenemisega 2001. aastal ja 2002. aasta alguses.

| (76) | 2002.–2002. aasta surutis terasetööstuses on üldiselt teada ja seda kinnitavad suundumused asjaomase ja samasuguse toote tarbimises, mis saavutas 2000. aastal haripunkti ning seejärel vähenes nii 2001. kui ka 2002. aastal. Ühenduse tootmisharu tasuvus langes aastatel 2000–2002 järjekindlalt. Kõnealune väide ei pea aga kindlasti paika 2000. aasta puhul, kui ühenduse tootmisharu ei suutnud täielikult ära kasutada 2000. aasta elavnemist teraseturul, nagu näitas sel aastal täheldatud müügihindade ja tasuvuse oluline langus. Seevastu kasvas samal aastal Indiast pärit impordi maht järsult 45 % võrra ning selle turuosa 1,5 % võrra. Tuleb samuti märkida, et tarbimine oli 2000. aastast kuni uurimisperioodini oluliselt suurem kui 1999. aastal. Seega ei väljendunud terasetööstuse surutis vaatlusaluse toote ega samasuguse toote nõudluse üldises languses, kuigi 2000. aasta kõrget taset järgnevatel aastatel loomulikult enam ei saavutatud. Seetõttu tehakse esialgne järeldus, et teraseturu aktiivsuse langusega seotud nõudluse langus ei selgita piisavalt ühenduse tootmisharu kantud kahju ning et see süvendas nimetatud kahju ainult väga vähesel määral või üldse mitte. Seega ei olnud tegemist teguriga, mille tõttu oleks tulnud muuta järeldust, et kõnealusest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharu kantud olulise kahju vahel on tegelik ja tugev põhjuslik seos. |
| --- | --- |

(76)

2002.–2002. aasta surutis terasetööstuses on üldiselt teada ja seda kinnitavad suundumused asjaomase ja samasuguse toote tarbimises, mis saavutas 2000. aastal haripunkti ning seejärel vähenes nii 2001. kui ka 2002. aastal. Ühenduse tootmisharu tasuvus langes aastatel 2000–2002 järjekindlalt. Kõnealune väide ei pea aga kindlasti paika 2000. aasta puhul, kui ühenduse tootmisharu ei suutnud täielikult ära kasutada 2000. aasta elavnemist teraseturul, nagu näitas sel aastal täheldatud müügihindade ja tasuvuse oluline langus. Seevastu kasvas samal aastal Indiast pärit impordi maht järsult 45 % võrra ning selle turuosa 1,5 % võrra. Tuleb samuti märkida, et tarbimine oli 2000. aastast kuni uurimisperioodini oluliselt suurem kui 1999. aastal. Seega ei väljendunud terasetööstuse surutis vaatlusaluse toote ega samasuguse toote nõudluse üldises languses, kuigi 2000. aasta kõrget taset järgnevatel aastatel loomulikult enam ei saavutatud. Seetõttu tehakse esialgne järeldus, et teraseturu aktiivsuse langusega seotud nõudluse langus ei selgita piisavalt ühenduse tootmisharu kantud kahju ning et see süvendas nimetatud kahju ainult väga vähesel määral või üldse mitte. Seega ei olnud tegemist teguriga, mille tõttu oleks tulnud muuta järeldust, et kõnealusest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharu kantud olulise kahju vahel on tegelik ja tugev põhjuslik seos.

b)   Tavapäraste konkurentsitingimuste taastumine pärast kartelli tegevuse lõpetamist

| (77) | Mitmed huvitatud isikud väitsid, et ühenduse tootmisharu kantud kahju oli põhjustatud üksnes tavaliste konkurentsitingimuste taastumisest ühenduse grafiitelektroodisüsteemide turul. Täpsemalt öeldes väidavad nimetatud isikud, et ühenduse tootmisharus alates 1999. aastast aset leidnud hindade ja tasuvuse langus oli tingitud asjaolust, et need näitajad olid selle perioodi alguses kunstlikud kõrged kartelli tegevuse tõttu. |
| --- | --- |

(77)

Mitmed huvitatud isikud väitsid, et ühenduse tootmisharu kantud kahju oli põhjustatud üksnes tavaliste konkurentsitingimuste taastumisest ühenduse grafiitelektroodisüsteemide turul. Täpsemalt öeldes väidavad nimetatud isikud, et ühenduse tootmisharus alates 1999. aastast aset leidnud hindade ja tasuvuse langus oli tingitud asjaolust, et need näitajad olid selle perioodi alguses kunstlikud kõrged kartelli tegevuse tõttu.

| (78) | 18. juuli 2001. aasta otsuses 2002/271/EÜ (5) leidis komisjon, et kaks kaebuse esitanud ühenduse tootjat olid koos teiste tootjatega tegutsenud kartellina 1992. aasta maist kuni 1998. aasta märtsini. Käesoleva dumpinguvastase menetluse uurimisperiood katab ajavahemiku 1. aprillist 2002 kuni 31. märtsini 2003 ning kahju seisukohast oluliste suundumuste hindamine hõlmab ajavahemikku 1. jaanuarist 1999 kuni uurimisperioodi lõpuni. Seega langevad nii uurimisperiood kui vaatlusalune periood tunduvalt hilisemasse aega kui kartelli tegevus. Uurimine näitas ühtlasi, et mitmesuguste kokkulepete ja lepingute sõlmimisest hoolimata tehakse suuremad müügitehingud tavaliselt aastaste lepingute alusel, millega tagatakse teatav arv teatava hinnaga tarneid aastas. Läbirääkimised aastaste lepingute sõlmimiseks toimuvad tavaliselt lepingu jõustumisele eelneva aasta oktoobris ja novembris. Uurimisel selgus, et 1998–1999. aastal hõlmasid aastased lepingud umbes 40 % tehingutest, kuuekuulised lepingud umbes 35 % ning kolmekuulised lepingud või üksiktellimused umbes 25 % tehingutest. Pikaajalisi (nt. kolmeaastaseid) lepinguid on hakatud sõlmima suhteliselt hiljuti ning 1997.–1998. aastal oli neid väga vähe või praktiliselt polnudki, mis on turul valitsenud kõrgeid hindu arvestades ka loogiline. Seetõttu selgus, et peaaegu kõik tehingud, mille kohta esitati arve ja mille eest maksti 1999. aasta jooksul, ning eespool toodud põhjendustes käsitletud hinnasuundumused tulenesid ostjate ja müüjate vahelistest lepingutest, mis sõlmiti pärast turu- ja hinnakokkulepete tuvastamist. |
| --- | --- |

(78)

18. juuli 2001. aasta otsuses 2002/271/EÜ (5) leidis komisjon, et kaks kaebuse esitanud ühenduse tootjat olid koos teiste tootjatega tegutsenud kartellina 1992. aasta maist kuni 1998. aasta märtsini. Käesoleva dumpinguvastase menetluse uurimisperiood katab ajavahemiku 1. aprillist 2002 kuni 31. märtsini 2003 ning kahju seisukohast oluliste suundumuste hindamine hõlmab ajavahemikku 1. jaanuarist 1999 kuni uurimisperioodi lõpuni. Seega langevad nii uurimisperiood kui vaatlusalune periood tunduvalt hilisemasse aega kui kartelli tegevus. Uurimine näitas ühtlasi, et mitmesuguste kokkulepete ja lepingute sõlmimisest hoolimata tehakse suuremad müügitehingud tavaliselt aastaste lepingute alusel, millega tagatakse teatav arv teatava hinnaga tarneid aastas. Läbirääkimised aastaste lepingute sõlmimiseks toimuvad tavaliselt lepingu jõustumisele eelneva aasta oktoobris ja novembris. Uurimisel selgus, et 1998–1999. aastal hõlmasid aastased lepingud umbes 40 % tehingutest, kuuekuulised lepingud umbes 35 % ning kolmekuulised lepingud või üksiktellimused umbes 25 % tehingutest. Pikaajalisi (nt. kolmeaastaseid) lepinguid on hakatud sõlmima suhteliselt hiljuti ning 1997.–1998. aastal oli neid väga vähe või praktiliselt polnudki, mis on turul valitsenud kõrgeid hindu arvestades ka loogiline. Seetõttu selgus, et peaaegu kõik tehingud, mille kohta esitati arve ja mille eest maksti 1999. aasta jooksul, ning eespool toodud põhjendustes käsitletud hinnasuundumused tulenesid ostjate ja müüjate vahelistest lepingutest, mis sõlmiti pärast turu- ja hinnakokkulepete tuvastamist.

| (79) | Eelmainitud väite toetuseks juhtisid needsamad huvitatud isikud komisjoni tähelepanu hindade kujunemisele suure läbimõõduga (üle 700mm) elektroodide puhul, mida India eksportivad tootjad väidetavalt ei tarni. Uurimine näitas, et kuigi kaks kõnealust India eksportijat seda tooterühma uurimisperioodi jooksul ühendusse ei eksportinud, arendasid nad välja tehnilisi võimalusi selle tootmiseks. Edasisel uurimisel selgus, et selle konkreetse tooterühma hinnad ühenduse tootmisharus olid 1999. aastast kuni uurimisperioodini langenud suhteliselt rohkem kui samasuguse toote keskmised hinnad ühenduse tootmisharus tervikuna. See tooterühm moodustab ühenduse tootmisharus samasuguse toote müügi kogumahust ühenduse turul väikese osa ehk umbes 8 %. Sellel turusegmendil on veel kaks iseloomulikku joont. Esiteks on tegemist suhteliselt uue ja kasvava turuga, mis tähendab, et konkurents on 1999. aastast kuni uurimisperioodini järjest tihedamaks muutunud. Teiseks on sellele turule iseloomulik väike arv suurkliente, kes ostavad ka väiksema diameetriga elektroode. Nagu võibki arvata, kasutavad mainitud keskmisest suuremad kliendid oma märkimisväärset ostujõudu selleks, et saada suuremat allahindlust kui “tavalised” kliendid. Seetõttu moonutab selle turusegmendi hinnasuundumusi eelmainitud suurklientide järjest suurenev mõjujõud. Lõpetuseks tuleb märkida, et kuigi India eksportijad seda tooterühma uurimisperioodi jooksul korrapäraselt ei eksportinud, leiti uurimise käigus, et nad olid teinud selle tooterühma suhtes hinnapakkumisi, mida ühenduse kliendid kasutasid lisaabinõuna hinnaläbirääkimistel ühenduse tootmisharuga. |
| --- | --- |

(79)

Eelmainitud väite toetuseks juhtisid needsamad huvitatud isikud komisjoni tähelepanu hindade kujunemisele suure läbimõõduga (üle 700mm) elektroodide puhul, mida India eksportivad tootjad väidetavalt ei tarni. Uurimine näitas, et kuigi kaks kõnealust India eksportijat seda tooterühma uurimisperioodi jooksul ühendusse ei eksportinud, arendasid nad välja tehnilisi võimalusi selle tootmiseks. Edasisel uurimisel selgus, et selle konkreetse tooterühma hinnad ühenduse tootmisharus olid 1999. aastast kuni uurimisperioodini langenud suhteliselt rohkem kui samasuguse toote keskmised hinnad ühenduse tootmisharus tervikuna. See tooterühm moodustab ühenduse tootmisharus samasuguse toote müügi kogumahust ühenduse turul väikese osa ehk umbes 8 %. Sellel turusegmendil on veel kaks iseloomulikku joont. Esiteks on tegemist suhteliselt uue ja kasvava turuga, mis tähendab, et konkurents on 1999. aastast kuni uurimisperioodini järjest tihedamaks muutunud. Teiseks on sellele turule iseloomulik väike arv suurkliente, kes ostavad ka väiksema diameetriga elektroode. Nagu võibki arvata, kasutavad mainitud keskmisest suuremad kliendid oma märkimisväärset ostujõudu selleks, et saada suuremat allahindlust kui “tavalised” kliendid. Seetõttu moonutab selle turusegmendi hinnasuundumusi eelmainitud suurklientide järjest suurenev mõjujõud. Lõpetuseks tuleb märkida, et kuigi India eksportijad seda tooterühma uurimisperioodi jooksul korrapäraselt ei eksportinud, leiti uurimise käigus, et nad olid teinud selle tooterühma suhtes hinnapakkumisi, mida ühenduse kliendid kasutasid lisaabinõuna hinnaläbirääkimistel ühenduse tootmisharuga.

| (80) | Komisjon taotles ja sai ühenduse tootmisharult pikaajalised (alates 1980. aastate keskelt) hinnajadad samasuguse toote tüüpilise müügi kohta ühenduse turul. Jada näitab, et hinnad tõusid kuni 1990. aastateni pidevalt ja saavutasid kõrgeima taseme 1998. aastal. 1998.–1999. aastal täheldati hindade järsku, 14-protsendilist langust, mis kattub täpselt turu- ja hinnakokkulepete tühistamisega. |
| --- | --- |

(80)

Komisjon taotles ja sai ühenduse tootmisharult pikaajalised (alates 1980. aastate keskelt) hinnajadad samasuguse toote tüüpilise müügi kohta ühenduse turul. Jada näitab, et hinnad tõusid kuni 1990. aastateni pidevalt ja saavutasid kõrgeima taseme 1998. aastal. 1998.–1999. aastal täheldati hindade järsku, 14-protsendilist langust, mis kattub täpselt turu- ja hinnakokkulepete tühistamisega.

| (81) | Lisaks ei selgita tavaliste konkurentsitingimuste taastumine pärast kartelli tegevuse lõpetamist ühenduse tootmisharu turuosa vähenemist 1999. aastast kuni uurimisperioodini, millele vastandub dumpinguhinnaga impordi turuosa samaaegne kasv. Eelöeldust järeldub, et tavapäraste konkurentsitingimuste taastumine pärast kartelli tegevuse lõpetamist selgitab ainult osaliselt ühenduse tootmisharu kantud kahju ning seega ei ole tegemist teguriga, mille tõttu tuleks muuta esialgset järeldust, et kõnealusest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharu kantud olulise kahju vahel on tegelik ja tugev põhjuslik seos. |
| --- | --- |

(81)

Lisaks ei selgita tavaliste konkurentsitingimuste taastumine pärast kartelli tegevuse lõpetamist ühenduse tootmisharu turuosa vähenemist 1999. aastast kuni uurimisperioodini, millele vastandub dumpinguhinnaga impordi turuosa samaaegne kasv. Eelöeldust järeldub, et tavapäraste konkurentsitingimuste taastumine pärast kartelli tegevuse lõpetamist selgitab ainult osaliselt ühenduse tootmisharu kantud kahju ning seega ei ole tegemist teguriga, mille tõttu tuleks muuta esialgset järeldust, et kõnealusest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharu kantud olulise kahju vahel on tegelik ja tugev põhjuslik seos.

c)   Muude ühenduse tootjate tegevus

| (82) | Uurimises ei osalenud ükski muu ühenduse tootmisharu väline ühenduse tootja. Tuleb siiski märkida, et üks kahest muust teadaolevast ühenduse tootjast muutus maksejõuetuks ja lõpetas tootmise 2002. novembris (vt. põhjendus (32) eespool). Olemasolevate tõendite kohaselt kasvas nimetatud kahe tootja ühendusesisese müügi maht umbes 15 000 tonnilt 1999. aastal umbes 21 000 tonnini 2002. aastal ning langes seejärel uurimisperioodi jooksul umbes 19 000 tonnini. Nende turuosa kasvas 12,5 protsendilt 1999. aastal 16,6 protsendini 2002. aastal ning langes seejärel 14,4 protsendini uurimisperioodi jooksul. Kui uurimine oleks hõlmanud tervet 2003. aastat, oleks ainukese allesjäänud muu ühenduse tootja turuosa olnud 9,7 %. Kuigi vastab tõele, et kahe muu ühenduse tootja turuosa 1999. aastast kuni uurimisperioodini 1,9 % võrra kasvas, kinnitab ühe tootja maksejõuetuks muutumine ühenduse tootmisharu kahjustatud olukorda. Seetõttu tehakse esialgne järeldus, et muude ühenduse tootjate tegevus süvendas ühenduse tootmisharu kantud kahju ainult väga vähesel määral või üldse mitte ning seega ei ole tegemist teguriga, mille tõttu tuleks muuta esialgset järeldust, et kõnealusest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharu kantud olulise kahju vahel on tegelik ja tugev põhjuslik seos. |
| --- | --- |

(82)

Uurimises ei osalenud ükski muu ühenduse tootmisharu väline ühenduse tootja. Tuleb siiski märkida, et üks kahest muust teadaolevast ühenduse tootjast muutus maksejõuetuks ja lõpetas tootmise 2002. novembris (vt. põhjendus (32) eespool). Olemasolevate tõendite kohaselt kasvas nimetatud kahe tootja ühendusesisese müügi maht umbes 15 000 tonnilt 1999. aastal umbes 21 000 tonnini 2002. aastal ning langes seejärel uurimisperioodi jooksul umbes 19 000 tonnini. Nende turuosa kasvas 12,5 protsendilt 1999. aastal 16,6 protsendini 2002. aastal ning langes seejärel 14,4 protsendini uurimisperioodi jooksul. Kui uurimine oleks hõlmanud tervet 2003. aastat, oleks ainukese allesjäänud muu ühenduse tootja turuosa olnud 9,7 %. Kuigi vastab tõele, et kahe muu ühenduse tootja turuosa 1999. aastast kuni uurimisperioodini 1,9 % võrra kasvas, kinnitab ühe tootja maksejõuetuks muutumine ühenduse tootmisharu kahjustatud olukorda. Seetõttu tehakse esialgne järeldus, et muude ühenduse tootjate tegevus süvendas ühenduse tootmisharu kantud kahju ainult väga vähesel määral või üldse mitte ning seega ei ole tegemist teguriga, mille tõttu tuleks muuta esialgset järeldust, et kõnealusest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharu kantud olulise kahju vahel on tegelik ja tugev põhjuslik seos.

d)   Import muudest kolmandatest riikidest

| (83) | Olemasoleva teabe kohaselt suurenes muudest kolmandatest riikidest kui India pärit samasuguse toote impordimaht 20 % võrra: 1999. aastast uurimisperioodini umbes 13 000 tonnilt 15 000 tonnini, ning selle turuosa suurenes 1999. aastast uurimisperioodini 10,7 protsendilt 11,8 protsendini. Kõnealuse impordi kaalutud keskmised CIF-hinnad langesid 1999. aastast uurimisperioodini 2 400 eurolt tonni kohta 2 200 eurole tonni kohta. Tuleb märkida, et muudest kolmandatest riikidest kui India pärit impordi hinnad jäid kogu vaatlusaluse perioodi jooksul oluliselt kõrgemaks kui kõnealusest riigist pärit impordi hinnad. |
| --- | --- |

(83)

Olemasoleva teabe kohaselt suurenes muudest kolmandatest riikidest kui India pärit samasuguse toote impordimaht 20 % võrra: 1999. aastast uurimisperioodini umbes 13 000 tonnilt 15 000 tonnini, ning selle turuosa suurenes 1999. aastast uurimisperioodini 10,7 protsendilt 11,8 protsendini. Kõnealuse impordi kaalutud keskmised CIF-hinnad langesid 1999. aastast uurimisperioodini 2 400 eurolt tonni kohta 2 200 eurole tonni kohta. Tuleb märkida, et muudest kolmandatest riikidest kui India pärit impordi hinnad jäid kogu vaatlusaluse perioodi jooksul oluliselt kõrgemaks kui kõnealusest riigist pärit impordi hinnad.

| (84) | Edasi leiti, et üksnes kolmest muust riigist kui India, s.o Jaapanist, Poolast ja USAst pärit impordi turuosa ühenduse turul oli uurimisperioodil suurem kui 1 %. Selgus, et i) Jaapani turuosa kasvas 1999. aastast uurimisperioodini 2,1 protsendilt 2,6 protsendini, ii) Poola turuosa kasvas 1999. aastast uurimisperioodini 3,3 protsendilt 4,4 protsendini ja iii) USA turuosa vähenes 1999. aastast uurimisperioodini 5,3 protsendilt 4,7 protsendini. Neist kolmest päritoluriigist Jaapani ja USA CIF-impordihinnad olid ühenduse tootmisharu hindadest madalamad, samal ajal kui Poolast pärit impordi hinnad olid ühenduse tootmisharu hindadest kõrgemad. Peale selle on kolme kõnealuse riigi CIF-impordihinnad alati olnud asjaomase riigi hindadest kõrgemad. Lisaks puuduvad tõendusmaterjalid, mis näitaksid, et kõnealuse impordi puhul oli tegemist dumpinguhindadega. |
| --- | --- |

(84)

Edasi leiti, et üksnes kolmest muust riigist kui India, s.o Jaapanist, Poolast ja USAst pärit impordi turuosa ühenduse turul oli uurimisperioodil suurem kui 1 %. Selgus, et i) Jaapani turuosa kasvas 1999. aastast uurimisperioodini 2,1 protsendilt 2,6 protsendini, ii) Poola turuosa kasvas 1999. aastast uurimisperioodini 3,3 protsendilt 4,4 protsendini ja iii) USA turuosa vähenes 1999. aastast uurimisperioodini 5,3 protsendilt 4,7 protsendini. Neist kolmest päritoluriigist Jaapani ja USA CIF-impordihinnad olid ühenduse tootmisharu hindadest madalamad, samal ajal kui Poolast pärit impordi hinnad olid ühenduse tootmisharu hindadest kõrgemad. Peale selle on kolme kõnealuse riigi CIF-impordihinnad alati olnud asjaomase riigi hindadest kõrgemad. Lisaks puuduvad tõendusmaterjalid, mis näitaksid, et kõnealuse impordi puhul oli tegemist dumpinguhindadega.

| (85) | Uurimisel tuvastati, et kaks Poola tehast, mis valmistatavad samasugust toodet ja ekspordivad seda ühendusse, on ühe kaebuse esitanud ühenduse tootja tütarettevõtjad. Seetõttu on kogu eespool esitatud Poolast pärit import toimunud viimatinimetatud ühenduse tootja nimel. Samuti tuvastati uurimisel, et ligikaudu 40 % USAst pärit samasuguse toote impordi mahust on tegelikult lõppmüügiks ühendusse importinud teine kaebuse esitanud ühenduse tootja . Ei leitud mingeid viiteid sellele, et kõnealusel edasimüügil oleks olnud kahjustav mõju teistele ühenduse tootjatele või et kõnealune imporditegevus oleks toimunud ühenduse omatoodangu arvel. Kahele kaebuse esitanud ühenduse tootjale kuulub ka muid samasugust toodet valmistavaid rajatisi muudes riikides, kuid uurimisel tehti kindlaks, et nende impordimahud on nii ühekaupa kui ka koos arvestatult tühised, moodustades vähem kui 1 % ühenduse tarbimisest. |
| --- | --- |

(85)

Uurimisel tuvastati, et kaks Poola tehast, mis valmistatavad samasugust toodet ja ekspordivad seda ühendusse, on ühe kaebuse esitanud ühenduse tootja tütarettevõtjad. Seetõttu on kogu eespool esitatud Poolast pärit import toimunud viimatinimetatud ühenduse tootja nimel. Samuti tuvastati uurimisel, et ligikaudu 40 % USAst pärit samasuguse toote impordi mahust on tegelikult lõppmüügiks ühendusse importinud teine kaebuse esitanud ühenduse tootja . Ei leitud mingeid viiteid sellele, et kõnealusel edasimüügil oleks olnud kahjustav mõju teistele ühenduse tootjatele või et kõnealune imporditegevus oleks toimunud ühenduse omatoodangu arvel. Kahele kaebuse esitanud ühenduse tootjale kuulub ka muid samasugust toodet valmistavaid rajatisi muudes riikides, kuid uurimisel tehti kindlaks, et nende impordimahud on nii ühekaupa kui ka koos arvestatult tühised, moodustades vähem kui 1 % ühenduse tarbimisest.

| (86) | Kaks kaebuse esitanud ühenduse tootjat on suured äriühingud, kes tegutsevad ülemaailmsel tasandil. Nende tegevuspiirkond ei paikne ainuüksi ühenduses. Lisaks samasuguse toote piiratud mahuga impordile ühenduses toimuvaks lõppmüügiks ekspordivad need äriühingud olulise osa oma ühenduse toodangust ühendusest välja. Neid ülemaailmse ulatusega vedusid tingib mitmesuguste samasuguse toote valmistamise rajatiste süvenev spetsialiseerumine toote mõõtmete ja kvaliteediklasside alusel, mille otsene tagajärg on mõlema kaebuse esitanud ühenduse tootja vajadus importida teatavate mõõtmetega ja teatavate kvaliteediklassidega tooteid, et täiendada ühenduse tarbijale pakutavate toodete valikut. |
| --- | --- |

(86)

Kaks kaebuse esitanud ühenduse tootjat on suured äriühingud, kes tegutsevad ülemaailmsel tasandil. Nende tegevuspiirkond ei paikne ainuüksi ühenduses. Lisaks samasuguse toote piiratud mahuga impordile ühenduses toimuvaks lõppmüügiks ekspordivad need äriühingud olulise osa oma ühenduse toodangust ühendusest välja. Neid ülemaailmse ulatusega vedusid tingib mitmesuguste samasuguse toote valmistamise rajatiste süvenev spetsialiseerumine toote mõõtmete ja kvaliteediklasside alusel, mille otsene tagajärg on mõlema kaebuse esitanud ühenduse tootja vajadus importida teatavate mõõtmetega ja teatavate kvaliteediklassidega tooteid, et täiendada ühenduse tarbijale pakutavate toodete valikut.

| (87) | Kõnealuse kolmandatest riikidest pärit impordi keskmisi hindu, väikest mahtu ja piiratud turuosa ning eespool esitatud tootevaliku alaseid kaalutlusi arvestades ei leitud viiteid sellele, et see kahele ühenduse tootjale kuuluvatest kolmandates riikides asuvatest rajatistest või mujalt pärit import oleks süvendanud ühenduse tootmisharu kantud kahju turuosa, müügimahu, töötajate arvu, investeeringute, tasuvuse, investeeringutasuvuse või rahavoogude osas. |
| --- | --- |

(87)

Kõnealuse kolmandatest riikidest pärit impordi keskmisi hindu, väikest mahtu ja piiratud turuosa ning eespool esitatud tootevaliku alaseid kaalutlusi arvestades ei leitud viiteid sellele, et see kahele ühenduse tootjale kuuluvatest kolmandates riikides asuvatest rajatistest või mujalt pärit import oleks süvendanud ühenduse tootmisharu kantud kahju turuosa, müügimahu, töötajate arvu, investeeringute, tasuvuse, investeeringutasuvuse või rahavoogude osas.

| (88) | Esitati ka väiteid, et menetlus oli diskrimineeriv, kuna selle käigus jäeti arvestamata samasuguse toote import Hiina Rahvavabariigist (edaspidi Hiina), mida väidetavalt näitavad CN-koodi 8545 11 00 all imporditud suured kaubakogused. Esiteks tuleks rõhutada, et CN-koodi 8545 11 00 alla ei kuulu üksnes vaatlusalune toode ja samasugune toode, vaid ka muud tooteartiklid. Seetõttu ei ole asjakohane teha järeldusi üksnes eespool nimetatud CN-koodile tuginedes. Koostööd tegevate kasutajate valdustesse tehtud kontrollkülastuste ajal pöörati sellele küsimusele siiski erilist tähelepanu. Kuigi mitmed kasutajad olid oma küsimustiku vastustes märkinud Hiinast imporditud samasuguse toote koguseid, tõendas kohapealne kontroll, et ükski neist Hiinas valmistatud elektroodidest ei sobinud asjaomase toote parameetritega. Lisaks väitis üks kasutajate ühendus oma kirjalikus esildises selgelt, et Hiina ei saanud ajavahemikus 1999. aastast kuni uurimisperioodini samasugust toodet valmistada ega ühendusse eksportida. Seepärast lükatakse kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(88)

Esitati ka väiteid, et menetlus oli diskrimineeriv, kuna selle käigus jäeti arvestamata samasuguse toote import Hiina Rahvavabariigist (edaspidi Hiina), mida väidetavalt näitavad CN-koodi 8545 11 00 all imporditud suured kaubakogused. Esiteks tuleks rõhutada, et CN-koodi 8545 11 00 alla ei kuulu üksnes vaatlusalune toode ja samasugune toode, vaid ka muud tooteartiklid. Seetõttu ei ole asjakohane teha järeldusi üksnes eespool nimetatud CN-koodile tuginedes. Koostööd tegevate kasutajate valdustesse tehtud kontrollkülastuste ajal pöörati sellele küsimusele siiski erilist tähelepanu. Kuigi mitmed kasutajad olid oma küsimustiku vastustes märkinud Hiinast imporditud samasuguse toote koguseid, tõendas kohapealne kontroll, et ükski neist Hiinas valmistatud elektroodidest ei sobinud asjaomase toote parameetritega. Lisaks väitis üks kasutajate ühendus oma kirjalikus esildises selgelt, et Hiina ei saanud ajavahemikus 1999. aastast kuni uurimisperioodini samasugust toodet valmistada ega ühendusse eksportida. Seepärast lükatakse kõnealune väide tagasi.

e)   Ühenduse tootmisharu eksporditegevus

| (89) | Ühenduse tootmisharu ekspordihindade järsule langusele viidates väitis üks huvitatud isikutest, et esiteks näitab see põhjusliku seose puudumist dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharu poolt ühenduse turul kantud kahju vahel ning teiseks võib seda vaadelda enda poolt põhjustatud kahjuna. |
| --- | --- |

(89)

Ühenduse tootmisharu ekspordihindade järsule langusele viidates väitis üks huvitatud isikutest, et esiteks näitab see põhjusliku seose puudumist dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharu poolt ühenduse turul kantud kahju vahel ning teiseks võib seda vaadelda enda poolt põhjustatud kahjuna.

| (90) | Nagu eespool märgitud, tegutsevad kaks kaebuse esitanud ühenduse tootjat mitmetes riikides üle kogu maailma. Uurimine näitas, et ühenduse tootmisharu ekspordimaht on umbes 15 % võrra suurem kui ühendusesisene müük. Umbes 100 000 tonnilt 1999. aastal suurenes ühenduse tootmisharu ekspordi läbimüük 2000. aastal 12 %, vähenes 2001. aastal 20 %, suurenes 2002. aastal jälle 2 % ning uurimisperioodi jooksul veel 6 %. Uurimisperioodi jooksul oli eksportmüügi maht peaaegu samasugune kui 1999. aastal ning seetõttu ei saa mastaabisäästu vähenemist seostada eksporditegevusega. Uurimisel leiti, et ekspordi müügihinnad langesid 1999. aastast kuni uurimisperioodini umbes 14 % võrra. Vaadelduna eraldi teistest maailmaturgu mõjutada võivatest teguritest ei ole sellel asjaolul siiski mingisugust tähtsust käesoleva menetluse jaoks, mis ei käsitle mitte maailmaturgu, vaid ühenduse turgu. Samuti tuleb mainida, et kahju hindamisel uuriti tasuvuse suundumusi ainult seoses ühenduse tootmisharu omatoodangu ühendusesisese müügiga. Kuigi eksportmüügi tasuvus vähenes ühendusesisese müügi tasuvusest veidi rohkem, ei oma ka see erilist tähtsust käesoleva menetluse jaoks. Seega leitakse, et eksporditegevus ei saanud kuidagi süvendada ühenduse tootmisharu kantud kahju. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksportmüügi maht (tonnides) | ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool) |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 112 | 91 | 93 | 99 |
| Eksportmüügi ühikuhind (eurodes tonni kohta) | ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool) |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 96 | 102 | 88 | 86 |

(90)

Nagu eespool märgitud, tegutsevad kaks kaebuse esitanud ühenduse tootjat mitmetes riikides üle kogu maailma. Uurimine näitas, et ühenduse tootmisharu ekspordimaht on umbes 15 % võrra suurem kui ühendusesisene müük. Umbes 100 000 tonnilt 1999. aastal suurenes ühenduse tootmisharu ekspordi läbimüük 2000. aastal 12 %, vähenes 2001. aastal 20 %, suurenes 2002. aastal jälle 2 % ning uurimisperioodi jooksul veel 6 %. Uurimisperioodi jooksul oli eksportmüügi maht peaaegu samasugune kui 1999. aastal ning seetõttu ei saa mastaabisäästu vähenemist seostada eksporditegevusega. Uurimisel leiti, et ekspordi müügihinnad langesid 1999. aastast kuni uurimisperioodini umbes 14 % võrra. Vaadelduna eraldi teistest maailmaturgu mõjutada võivatest teguritest ei ole sellel asjaolul siiski mingisugust tähtsust käesoleva menetluse jaoks, mis ei käsitle mitte maailmaturgu, vaid ühenduse turgu. Samuti tuleb mainida, et kahju hindamisel uuriti tasuvuse suundumusi ainult seoses ühenduse tootmisharu omatoodangu ühendusesisese müügiga. Kuigi eksportmüügi tasuvus vähenes ühendusesisese müügi tasuvusest veidi rohkem, ei oma ka see erilist tähtsust käesoleva menetluse jaoks. Seega leitakse, et eksporditegevus ei saanud kuidagi süvendada ühenduse tootmisharu kantud kahju.

1999

2000

2001

2002

Uurimisperiood

Eksportmüügi maht (tonnides)

ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool)

Indeks (1999 = 100)

100

112

91

93

99

Eksportmüügi ühikuhind (eurodes tonni kohta)

ei kuulu avaldamisele (vt. põhjendus 80 eespool)

Indeks (1999 = 100)

100

96

102

88

86

4.   JÄRELDUS PÕHJUSLIKU SEOSE KOHTA

| (91) | Kokkuvõttes võib kinnitada, et ühenduse tootmisharule tekitatud oluline kahju, mis peamiselt väljendub 1999. aastast kuni uurimisperioodini aset leidnud turuosa vähenemises, toodanguühiku müügihinna 8-protsendises languses, toodanguühiku omahinna 2-protsendises tõusus, sellest tulenevas tasuvuse, investeeringutasuvuse ning äritegevuse rahakäibe languses ning investeeringute ja töötajate arvu vähenemises, oli põhjustatud vaatlusalusest dumpinguhinnaga impordist. |
| --- | --- |

(91)

Kokkuvõttes võib kinnitada, et ühenduse tootmisharule tekitatud oluline kahju, mis peamiselt väljendub 1999. aastast kuni uurimisperioodini aset leidnud turuosa vähenemises, toodanguühiku müügihinna 8-protsendises languses, toodanguühiku omahinna 2-protsendises tõusus, sellest tulenevas tasuvuse, investeeringutasuvuse ning äritegevuse rahakäibe languses ning investeeringute ja töötajate arvu vähenemises, oli põhjustatud vaatlusalusest dumpinguhinnaga impordist.

| (92) | Teraseturu nõrgenemisega seotud nõudluse vähenemine, tavapäraste konkurentsitingimuste taastumine pärast kartelli tegevuse lõpetamist, muude ühenduse tootjate tegevus, import muudest kolmandatest riikidest ning ühenduse tootmisharu eksporditegevus ei omanud uurimistulemuste kohaselt mingit märkimisväärset mõju ning seega ei ole tegemist teguritega, mille tõttu tuleks muuta esialgset järeldust, et kõnealusest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharu kantud olulise kahju vahel on tegelik ja tugev põhjuslik seos. |
| --- | --- |

(92)

Teraseturu nõrgenemisega seotud nõudluse vähenemine, tavapäraste konkurentsitingimuste taastumine pärast kartelli tegevuse lõpetamist, muude ühenduse tootjate tegevus, import muudest kolmandatest riikidest ning ühenduse tootmisharu eksporditegevus ei omanud uurimistulemuste kohaselt mingit märkimisväärset mõju ning seega ei ole tegemist teguritega, mille tõttu tuleks muuta esialgset järeldust, et kõnealusest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharu kantud olulise kahju vahel on tegelik ja tugev põhjuslik seos.

| (93) | Seetõttu tehakse esialgne järeldus, et Indiast pärit dumpinguhinnaga import on tekitanud ühenduse tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses. |
| --- | --- |

(93)

Seetõttu tehakse esialgne järeldus, et Indiast pärit dumpinguhinnaga import on tekitanud ühenduse tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.

G.   ÜHENDUSE HUVID

| (94) | Komisjon uuris, kas vaatamata dumpingu, selle kahjustava mõju ja põhjuslike seoste kohta tehtud järeldustele on olemas kaalukaid põhjusi, mis võiksid viia järeldusele, et meetmete võtmine ei ole antud juhul ühenduse huvides. Sel eesmärgil hindas komisjon kooskõlas algmääruse artikli 21 lõikega 21 meetmete eeldatavat mõju kõigile asjaosalistele. |
| --- | --- |

(94)

Komisjon uuris, kas vaatamata dumpingu, selle kahjustava mõju ja põhjuslike seoste kohta tehtud järeldustele on olemas kaalukaid põhjusi, mis võiksid viia järeldusele, et meetmete võtmine ei ole antud juhul ühenduse huvides. Sel eesmärgil hindas komisjon kooskõlas algmääruse artikli 21 lõikega 21 meetmete eeldatavat mõju kõigile asjaosalistele.

1.   ÜHENDUSE TOOTMISHARU HUVID

| (95) | Ühenduse tootmisharu koosneb kahest kontsernist, kellele kuulub kokku üheksa tootmisrajatist, mis asuvad ühenduse eri liikmesriikides ning kus samasuguse tootega seotud tootmis-, müügi- ja haldustegevuses osaleb otseselt 1 800 inimest. Pärast meetmete rakendamist võib eeldada, et nii ühenduse tootmisharu müügimaht kui ka müügihinnad ühenduse turul tõusevad. Ühenduse tootmisharu hinnad ei tõuse siiski kindlasti mitte võimaliku dumpinguvastase tollimaksu võrra, sest ühenduse tootjate, asjaomasest riigist pärit dumpinguvaba impordi ja muudest kolmandatest riikidest pärineva impordi vahel säilib tihe konkurents. Kokkuvõttes eeldatakse, et ühelt poolt toodangu ja müügimahu suurenemine ja teiselt poolt toodangu omahinna edasine vähenemine üheskoos mõõduka hinnatõusuga võimaldab ühenduse tööstusharul oma finantsolukorda parandada. |
| --- | --- |

(95)

Ühenduse tootmisharu koosneb kahest kontsernist, kellele kuulub kokku üheksa tootmisrajatist, mis asuvad ühenduse eri liikmesriikides ning kus samasuguse tootega seotud tootmis-, müügi- ja haldustegevuses osaleb otseselt 1 800 inimest. Pärast meetmete rakendamist võib eeldada, et nii ühenduse tootmisharu müügimaht kui ka müügihinnad ühenduse turul tõusevad. Ühenduse tootmisharu hinnad ei tõuse siiski kindlasti mitte võimaliku dumpinguvastase tollimaksu võrra, sest ühenduse tootjate, asjaomasest riigist pärit dumpinguvaba impordi ja muudest kolmandatest riikidest pärineva impordi vahel säilib tihe konkurents. Kokkuvõttes eeldatakse, et ühelt poolt toodangu ja müügimahu suurenemine ja teiselt poolt toodangu omahinna edasine vähenemine üheskoos mõõduka hinnatõusuga võimaldab ühenduse tööstusharul oma finantsolukorda parandada.

| (96) | Kui aga dumpinguvastaseid meetmeid ei rakendata, on tõenäoline, et ühenduse tootmisharus valitsevad negatiivsed suundumused jäävad püsima. Ühenduse tootmisharu turuosa ja tasuvus vähenevad tõenäoliselt veelgi. See viib suure tõenäosusega kärbeteni tootmises ja investeeringutes, teatavate tootmisrajatiste sulgemiseni ning töökohtade arvu jätkuva vähenemiseni ühenduses. |
| --- | --- |

(96)

Kui aga dumpinguvastaseid meetmeid ei rakendata, on tõenäoline, et ühenduse tootmisharus valitsevad negatiivsed suundumused jäävad püsima. Ühenduse tootmisharu turuosa ja tasuvus vähenevad tõenäoliselt veelgi. See viib suure tõenäosusega kärbeteni tootmises ja investeeringutes, teatavate tootmisrajatiste sulgemiseni ning töökohtade arvu jätkuva vähenemiseni ühenduses.

| (97) | Järelikult võimaldaks dumpinguvastaste meetmete rakendamine ühenduse tootmisharul taastuda tuvastatud dumpingu kahjustavast mõjust. |
| --- | --- |

(97)

Järelikult võimaldaks dumpinguvastaste meetmete rakendamine ühenduse tootmisharul taastuda tuvastatud dumpingu kahjustavast mõjust.

2.   ÜHENDUSES PAIKNEVATE SÕLTUMATUTE IMPORTIJATE/ETTEVÕTJATE HUVID

| (98) | Uurimisperioodi jooksul moodustas kahe kostööd tegeva importija import umbes 20 % asjaomasest riigist pärit asjaomase toote impordi kogumahust Euroopa Ühendusse. Uurimise käigus kahelt koostööd tegevalt eksportivalt India tootjalt saadud andmetest selgub, et ühenduses asuvate importijate/kaubandusettevõtjate (s.o kaks eespool nimetatud koostööd tegevat importijat koos importijate/ettevõtjatega, kes koostööd ei teinud) osa Indiast pärit vaatlusaluse toote impordi kogumahust Euroopa Ühendusse on umbes 40 % . |
| --- | --- |

(98)

Uurimisperioodi jooksul moodustas kahe kostööd tegeva importija import umbes 20 % asjaomasest riigist pärit asjaomase toote impordi kogumahust Euroopa Ühendusse. Uurimise käigus kahelt koostööd tegevalt eksportivalt India tootjalt saadud andmetest selgub, et ühenduses asuvate importijate/kaubandusettevõtjate (s.o kaks eespool nimetatud koostööd tegevat importijat koos importijate/ettevõtjatega, kes koostööd ei teinud) osa Indiast pärit vaatlusaluse toote impordi kogumahust Euroopa Ühendusse on umbes 40 % .

| (99) | Dumpinguvastaste meetmete kehtestamise korral võib kõnealusest riigist pärit impordi maht väheneda. Lisaks ei saa välistada, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine tooks kaasa vaatlusaluse toote hinna mõõduka tõusu ühenduses, mis omakorda mõjutaks importijate/ettevõtjate majanduslikku olukorda. Kahe koostööd tegeva importija kogukäibest moodustab vaatlusaluse Indiast pärit tootega kauplemine umbes 40 %. Nende kümnest töötajast neli on otseselt seotud vaatlusaluse Indiast pärit tootega kauplemisega. Vaatlusaluse toote impordihinna tõusu mõju importijatele oleneb ka nende võimest toodet oma klientidele kallima hinnaga müüa. Vaatlusaluse toote vähene osatähtsus kasutajate kogukuludes (vt. põhjendus (101) allpool) aitab samuti importijatel võimalikku hinnatõusu kasutajate kanda jätta. |
| --- | --- |

(99)

Dumpinguvastaste meetmete kehtestamise korral võib kõnealusest riigist pärit impordi maht väheneda. Lisaks ei saa välistada, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine tooks kaasa vaatlusaluse toote hinna mõõduka tõusu ühenduses, mis omakorda mõjutaks importijate/ettevõtjate majanduslikku olukorda. Kahe koostööd tegeva importija kogukäibest moodustab vaatlusaluse Indiast pärit tootega kauplemine umbes 40 %. Nende kümnest töötajast neli on otseselt seotud vaatlusaluse Indiast pärit tootega kauplemisega. Vaatlusaluse toote impordihinna tõusu mõju importijatele oleneb ka nende võimest toodet oma klientidele kallima hinnaga müüa. Vaatlusaluse toote vähene osatähtsus kasutajate kogukuludes (vt. põhjendus (101) allpool) aitab samuti importijatel võimalikku hinnatõusu kasutajate kanda jätta.

| (100) | Eelöeldu põhjal tehakse esialgne järeldus, et tõenäoliselt dumpinguvastaste meetmete kehtestamine importijate olukorda ühenduses oluliselt ei halvenda. |
| --- | --- |

(100)

Eelöeldu põhjal tehakse esialgne järeldus, et tõenäoliselt dumpinguvastaste meetmete kehtestamine importijate olukorda ühenduses oluliselt ei halvenda.

3.   TOODET KASUTAVA TOOTMISHARU HUVID

| (101) | Vaatlusalust toodet ja samasugust toodet kasutatakse peamiselt elektrotehnilise terase tootmisel, mis moodustab nende toodete kogutarbimisest ühenduses umbes 80 %. Uurimisperioodi jooksul tarbisid kaheksa koostööd tegevat lõppkasutajat umbes 27 % kõnealusest riigist pärit vaatlusaluse toote ühendusse suunatud impordi kogumahust, mis hõlmas nii importi otse kahelt eelmainitud India eksportivalt tootjalt kui ka sissevedu importijate/ettevõtjate kaudu. Uurimise käigus kahelt koostööd tegevalt India eksportivalt tootjat saadud andmetest selgub, et ühenduses asuvate lõppkasutajate (s.o kaheksa eespool nimetatud koostööd tegevat kasutajat koos kasutajatega, kes koostööd ei teinud) osa vaatlusaluse toote Indiast pärit impordi kogumahust otse Euroopa Ühendusse on umbes 56 %. Ülejäänud osa (4 %) importis ühenduse tootmisharu. |
| --- | --- |

(101)

Vaatlusalust toodet ja samasugust toodet kasutatakse peamiselt elektrotehnilise terase tootmisel, mis moodustab nende toodete kogutarbimisest ühenduses umbes 80 %. Uurimisperioodi jooksul tarbisid kaheksa koostööd tegevat lõppkasutajat umbes 27 % kõnealusest riigist pärit vaatlusaluse toote ühendusse suunatud impordi kogumahust, mis hõlmas nii importi otse kahelt eelmainitud India eksportivalt tootjalt kui ka sissevedu importijate/ettevõtjate kaudu. Uurimise käigus kahelt koostööd tegevalt India eksportivalt tootjat saadud andmetest selgub, et ühenduses asuvate lõppkasutajate (s.o kaheksa eespool nimetatud koostööd tegevat kasutajat koos kasutajatega, kes koostööd ei teinud) osa vaatlusaluse toote Indiast pärit impordi kogumahust otse Euroopa Ühendusse on umbes 56 %. Ülejäänud osa (4 %) importis ühenduse tootmisharu.

| (102) | Koostööd tegevad kasutajad väidavad, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine halvendaks nende finantsolukorda otseselt nende poolt tarbitavate Indiast pärit toodete hinna tõusu kaudu, ning kaudselt seetõttu, et tõenäoliselt tõstavad ka ühenduse tootjad hindu toodetel, mida kasutajad neilt hangivad. |
| --- | --- |

(102)

Koostööd tegevad kasutajad väidavad, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine halvendaks nende finantsolukorda otseselt nende poolt tarbitavate Indiast pärit toodete hinna tõusu kaudu, ning kaudselt seetõttu, et tõenäoliselt tõstavad ka ühenduse tootjad hindu toodetel, mida kasutajad neilt hangivad.

| (103) | Uurimine näitas, et vaatlusaluse toote ja samasuguse toote tarbimine moodustab keskmiselt 1 % koostööd tegevate kasutajate tootmiskuludest. Tõenäoline mõju kasutajatele kuludele on järgmine. Dumpinguvastaste meetmete rakendamise korral tõuseksid kasutajate tootmiskulud halvimal juhul kuni 0,15 % (kui nii vaatlusaluse toote kui ka samasuguse toote hinnad päritolust olenemata tollimaksu võrra tõuseksid) ning kuni 0,03 %, kui hinnatõus mõjutaks ainult Indiast pärit toodete tarbimist. Meetmete tegelik mõju peaks siiski jääma nimetatud kahe näitaja vahele ja seda järgmistel põhjustel. Ühenduse tootmisharu võib hindu küll teataval määral tõsta, kuid sama tõenäoliselt kasutatakse ära hindade allasurumise lõppemist, et Indiast pärit impordi suhtes konkurentsivõimeliste hindadega tagasi võita kaotatud turuosa. Rakendamata tootmisvõimsus on selle jaoks olemas ning õiglaste ja soodsamate turutingimuste taastumine parandab kindlasti eri päritolu toodete tarnimisvõimalusi ja soodustab uusi investeeringuid. Lisaks sellele hangitakse umbes 15 % ühenduses tarbitavatest toodetest alternatiivsetest allikatest, milleks on ühenduse tootjad ja import muudest kolmandatest riikidest kui India. Seetõttu on üldine hinnatõus ebatõenäoline. Lisaks on ilmselt võimalik vähemalt osa eespool nimetatud, tõenäoliselt väga vähesest mõjust kasutajate tootmiskuludele kanda üle tarbijatele tootmisahela järgmistes etappides, mistõttu lõplik mõju kasutajate kasumile oleks veelgi väiksem. |
| --- | --- |

(103)

Uurimine näitas, et vaatlusaluse toote ja samasuguse toote tarbimine moodustab keskmiselt 1 % koostööd tegevate kasutajate tootmiskuludest. Tõenäoline mõju kasutajatele kuludele on järgmine. Dumpinguvastaste meetmete rakendamise korral tõuseksid kasutajate tootmiskulud halvimal juhul kuni 0,15 % (kui nii vaatlusaluse toote kui ka samasuguse toote hinnad päritolust olenemata tollimaksu võrra tõuseksid) ning kuni 0,03 %, kui hinnatõus mõjutaks ainult Indiast pärit toodete tarbimist. Meetmete tegelik mõju peaks siiski jääma nimetatud kahe näitaja vahele ja seda järgmistel põhjustel. Ühenduse tootmisharu võib hindu küll teataval määral tõsta, kuid sama tõenäoliselt kasutatakse ära hindade allasurumise lõppemist, et Indiast pärit impordi suhtes konkurentsivõimeliste hindadega tagasi võita kaotatud turuosa. Rakendamata tootmisvõimsus on selle jaoks olemas ning õiglaste ja soodsamate turutingimuste taastumine parandab kindlasti eri päritolu toodete tarnimisvõimalusi ja soodustab uusi investeeringuid. Lisaks sellele hangitakse umbes 15 % ühenduses tarbitavatest toodetest alternatiivsetest allikatest, milleks on ühenduse tootjad ja import muudest kolmandatest riikidest kui India. Seetõttu on üldine hinnatõus ebatõenäoline. Lisaks on ilmselt võimalik vähemalt osa eespool nimetatud, tõenäoliselt väga vähesest mõjust kasutajate tootmiskuludele kanda üle tarbijatele tootmisahela järgmistes etappides, mistõttu lõplik mõju kasutajate kasumile oleks veelgi väiksem.

| (104) | Koostööd tegevad tootjad on dumpinguvastaste meetmete kehtestamise vastu ka põhjusel, et see takistaks vaba konkurentsi turul ja aitaks tegelikult taastada kartelli, mille olemasolu komisjon 2001. aastal tuvastas. |
| --- | --- |

(104)

Koostööd tegevad tootjad on dumpinguvastaste meetmete kehtestamise vastu ka põhjusel, et see takistaks vaba konkurentsi turul ja aitaks tegelikult taastada kartelli, mille olemasolu komisjon 2001. aastal tuvastas.

| (105) | Kahele kaebuse esitanud ühenduse tootjale, kes 1992. aasta maist kuni 1998. märtsini kartellina tegutsesid, määras komisjon 2001. aastal trahvi. Uurimine kinnitas, et need ühenduse tootmisharu moodustavad tootjad on lõpetanud oma varasemad turu- ja hinnakokkulepped, ning seda küsimust ei vaidlusta ükski osapool. Nüüd tuleb taastada võrdsed konkurentsitingimused, mida on moonutanud India eksportijate ebaaus kaubandustegevus. Dumpinguvastaste meetmete eesmärk ei ole kõnealusest riigist ühendusse suunduva impordi peatamine, vaid dumpinguhinnaga impordist tulenevate moonutatud turutingimuste mõju kõrvaldamine. Õiglaste turutingimuste taastamisest ei võida mitte ainult ühenduse tootjad, vaid ka alternatiivsed tarneallikad, nagu näiteks dumpinguvaba import. Asjaolu, et ühenduse tootmisharu 1992.–1998. aastani kartellina tegutses, ei tohiks neilt ära võtta algmääruses sätestatud õigust kaitsele ebaausa kaubandustegevuse eest. |
| --- | --- |

(105)

Kahele kaebuse esitanud ühenduse tootjale, kes 1992. aasta maist kuni 1998. märtsini kartellina tegutsesid, määras komisjon 2001. aastal trahvi. Uurimine kinnitas, et need ühenduse tootmisharu moodustavad tootjad on lõpetanud oma varasemad turu- ja hinnakokkulepped, ning seda küsimust ei vaidlusta ükski osapool. Nüüd tuleb taastada võrdsed konkurentsitingimused, mida on moonutanud India eksportijate ebaaus kaubandustegevus. Dumpinguvastaste meetmete eesmärk ei ole kõnealusest riigist ühendusse suunduva impordi peatamine, vaid dumpinguhinnaga impordist tulenevate moonutatud turutingimuste mõju kõrvaldamine. Õiglaste turutingimuste taastamisest ei võida mitte ainult ühenduse tootjad, vaid ka alternatiivsed tarneallikad, nagu näiteks dumpinguvaba import. Asjaolu, et ühenduse tootmisharu 1992.–1998. aastani kartellina tegutses, ei tohiks neilt ära võtta algmääruses sätestatud õigust kaitsele ebaausa kaubandustegevuse eest.

| (106) | Neid järeldusi arvestades võib teha esialgse järelduse, et dumpinguvastaste meetmete rakendamine tõenäoliselt ei mõjuta oluliselt kasutajate finantsolukorda ega halvenda üldist konkurentsiolukorda ühenduse turul. |
| --- | --- |

(106)

Neid järeldusi arvestades võib teha esialgse järelduse, et dumpinguvastaste meetmete rakendamine tõenäoliselt ei mõjuta oluliselt kasutajate finantsolukorda ega halvenda üldist konkurentsiolukorda ühenduse turul.

4.   JÄRELDUS ÜHENDUSE HUVIDE KOHTA

| (107) | Meetmete kehtestamise tagajärjel on ühenduse tootmisharul eeldatavalt võimalik tagasi võita kaotatud müügimaht ja turuosa ning parandada tasuvust. Teisest küljest võib ühenduse tootmisharu halvenevat olukorda silmas pidades karta oht, et meetmete kehtestamata jätmise korral teatavad ühenduse tootjad sulgevad oma tehased sulgeda ja koondavad osa töötajatest. Meetmete negatiivne mõju võib tõenäoliselt väljenduda impordimahu vähenemises ja mõningases hinnatõusus importijatele/ettevõtjatele ja kasutajatele, kuid seda on võimalik vähendada hinnatõusu ülekandmisega tarbijatele tootmisahela järgmistes etappides. Eelöeldut arvestades võib teha esialgse järelduse, et kaalukad põhjused meetmete kehtestamata jätmiseks käesoleval juhul puuduvad ning et nende kohaldamine ei oleks vastuolus ühenduse huvidega. |
| --- | --- |

(107)

Meetmete kehtestamise tagajärjel on ühenduse tootmisharul eeldatavalt võimalik tagasi võita kaotatud müügimaht ja turuosa ning parandada tasuvust. Teisest küljest võib ühenduse tootmisharu halvenevat olukorda silmas pidades karta oht, et meetmete kehtestamata jätmise korral teatavad ühenduse tootjad sulgevad oma tehased sulgeda ja koondavad osa töötajatest. Meetmete negatiivne mõju võib tõenäoliselt väljenduda impordimahu vähenemises ja mõningases hinnatõusus importijatele/ettevõtjatele ja kasutajatele, kuid seda on võimalik vähendada hinnatõusu ülekandmisega tarbijatele tootmisahela järgmistes etappides. Eelöeldut arvestades võib teha esialgse järelduse, et kaalukad põhjused meetmete kehtestamata jätmiseks käesoleval juhul puuduvad ning et nende kohaldamine ei oleks vastuolus ühenduse huvidega.

H.   ETTEPANEK AJUTISTE DUMPINGUVASTASTE MEETMETE KOHTA

| (108) | Dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja ühenduse huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleb kehtestada ajutised meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks ühenduse tootmisharule täiendavat kahju. |
| --- | --- |

(108)

Dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja ühenduse huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleb kehtestada ajutised meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks ühenduse tootmisharule täiendavat kahju.

1.   KAHJU KÕRVALDAMIST VÕIMALDAV TASE

| (109) | Ajutised dumpinguvastased meetmed peaksid olema piisavad, et kõrvaldada kahju, mida dumpinguhinnaga import on ühenduse tootmisharule tekitanud, ületamata siiski tuvastatud dumpingumarginaale. Kahjustava dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksusumma arvutamisel leiti, et mis tahes meede peaks võimaldama ühenduse tootmisharul saada sellist maksueelset kasumit, mida võiks mõistlikuks pidada tavapärastes konkurentsitingimustes, s.t dumpinguhinnaga impordi puudumise korral. |
| --- | --- |

(109)

Ajutised dumpinguvastased meetmed peaksid olema piisavad, et kõrvaldada kahju, mida dumpinguhinnaga import on ühenduse tootmisharule tekitanud, ületamata siiski tuvastatud dumpingumarginaale. Kahjustava dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksusumma arvutamisel leiti, et mis tahes meede peaks võimaldama ühenduse tootmisharul saada sellist maksueelset kasumit, mida võiks mõistlikuks pidada tavapärastes konkurentsitingimustes, s.t dumpinguhinnaga impordi puudumise korral.

| (110) | Olemasoleva teabe põhjal järeldati esialgu, et kasumimarginaali, mis moodustab 9,4 % käibest, võib pidada ühenduse tootmisharu eeldatavaks tasemeks kahjustava dumpingu puudumisel. Kaebuse esitanud ühenduse tootjad teatasid, et dumpinguhinnaga impordi puudumisel võiksid nad loogiliselt oodata 10–15 %list kasumimarginaali. Uurimine näitas, et ühenduse tootmisharu teenis 1999. aastal, kui dumpinguhinnaga impordi turuosa oli kõige väiksem, 10–15-protsendist kasumit (vt põhjendus 105 eespool). Komisjon uuris, kas 1999. aasta turutingimusi võiks pidada vaatlusaluse toote puhul tüüpilisteks tavapärasteks turutingimusteks. Uurimisel tehti kindlaks, et tavapäraste konkurentsitingimuste taastumine pärast hinna- ja turukokkulepete lõpetamist mõjutas hindu ning tähtsamate toormaterjalide hind oli 1999. aastast kuni uurimisperioodini oluliselt tõusnud. Neil asjaoludel leitakse, et 12–15-protsendise tasuvusemäära saavutamine ühenduse tootmisharus oli uurimisperioodil ebatõenäoline. Lõpuks vaatas komisjon valdkondade kaupa üle Saksamaa, Prantsusmaa, Itaalia, Jaapani ja USA keskpankade kogutud statistilised andmed äriühingute bilansiaruannete kohta. Neid andmeid sisaldavat andmebaasi peab komisjon. Andmete läbivaatamisel selgus, et eespool nimetatud suurtes tööstusriikides võimalikult sarnases valdkonnas tegutsevate äriühingute keskmine kasum enne erakorraliste kulude mahaarvamist oli 2002. aastal 9,4 %. Kõiki neid asjaolusid ja tegureid silmas pidades leiab komisjon, et 9,4 % on mõistlik kasumimäär, mida ühenduse tootmisharu võiks dumpinguhinnaga impordi puudumise korral saavutada. |
| --- | --- |

(110)

Olemasoleva teabe põhjal järeldati esialgu, et kasumimarginaali, mis moodustab 9,4 % käibest, võib pidada ühenduse tootmisharu eeldatavaks tasemeks kahjustava dumpingu puudumisel. Kaebuse esitanud ühenduse tootjad teatasid, et dumpinguhinnaga impordi puudumisel võiksid nad loogiliselt oodata 10–15 %list kasumimarginaali. Uurimine näitas, et ühenduse tootmisharu teenis 1999. aastal, kui dumpinguhinnaga impordi turuosa oli kõige väiksem, 10–15-protsendist kasumit (vt põhjendus 105 eespool). Komisjon uuris, kas 1999. aasta turutingimusi võiks pidada vaatlusaluse toote puhul tüüpilisteks tavapärasteks turutingimusteks. Uurimisel tehti kindlaks, et tavapäraste konkurentsitingimuste taastumine pärast hinna- ja turukokkulepete lõpetamist mõjutas hindu ning tähtsamate toormaterjalide hind oli 1999. aastast kuni uurimisperioodini oluliselt tõusnud. Neil asjaoludel leitakse, et 12–15-protsendise tasuvusemäära saavutamine ühenduse tootmisharus oli uurimisperioodil ebatõenäoline. Lõpuks vaatas komisjon valdkondade kaupa üle Saksamaa, Prantsusmaa, Itaalia, Jaapani ja USA keskpankade kogutud statistilised andmed äriühingute bilansiaruannete kohta. Neid andmeid sisaldavat andmebaasi peab komisjon. Andmete läbivaatamisel selgus, et eespool nimetatud suurtes tööstusriikides võimalikult sarnases valdkonnas tegutsevate äriühingute keskmine kasum enne erakorraliste kulude mahaarvamist oli 2002. aastal 9,4 %. Kõiki neid asjaolusid ja tegureid silmas pidades leiab komisjon, et 9,4 % on mõistlik kasumimäär, mida ühenduse tootmisharu võiks dumpinguhinnaga impordi puudumise korral saavutada.

| (111) | Seejärel määrati kindlaks vajalik hinnatõus, võrreldes üksikute tehingute kaupa hinna allalöömismarginaali arvutamise käigus kindlaks tehtud kaalutud keskmist impordihinda ühenduse tootmisharu samasuguse toote mittekahjustava müügihinnaga ühenduse turul Mittekahjustava hinna saamiseks kohandati ühenduse tootmisharu müügihinda vastavalt eespool nimetatud kasumimarginaalile. Sellest võrdlusest saadud vahe esitati seejärel protsendimäärana kogu CIF-impordihinnast. |
| --- | --- |

(111)

Seejärel määrati kindlaks vajalik hinnatõus, võrreldes üksikute tehingute kaupa hinna allalöömismarginaali arvutamise käigus kindlaks tehtud kaalutud keskmist impordihinda ühenduse tootmisharu samasuguse toote mittekahjustava müügihinnaga ühenduse turul Mittekahjustava hinna saamiseks kohandati ühenduse tootmisharu müügihinda vastavalt eespool nimetatud kasumimarginaalile. Sellest võrdlusest saadud vahe esitati seejärel protsendimäärana kogu CIF-impordihinnast.

| (112) | Eespool nimetatud hinnavõrdluse tulemusel selgusid järgmised kahjumarginaalid:






  Graphite India Limited (GIL) | 20,3 % |
| --- | --- | --- |
| Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited | 12,8 % |

(112)

Eespool nimetatud hinnavõrdluse tulemusel selgusid järgmised kahjumarginaalid:

Graphite India Limited (GIL)

20,3 %

Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited

12,8 %

2.   AJUTISED MEETMED

| (113) | Eelöeldut silmas pidades leitakse, et vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 tuleks kehtestada ajutine dumpinguvastane tollimaks, mille suurus vastaks täheldatud dumpingumarginaali tasemele, kuid ei ületaks eespool nimetatud kahjumarginaali. |
| --- | --- |

(113)

Eelöeldut silmas pidades leitakse, et vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 tuleks kehtestada ajutine dumpinguvastane tollimaks, mille suurus vastaks täheldatud dumpingumarginaali tasemele, kuid ei ületaks eespool nimetatud kahjumarginaali.

| (114) | Samaaegse subsiidiumivastase menetluse käigus rakendatakse grafiitelektroodsüsteemide puhul tasakaalustavat tollimaksu kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 2026/97 (6) (edaspidi subsiidiumivastane algmäärus) artikli 12 lõikega 1. Kuna vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 1 ei kehtestata ühegi toote suhtes korraga dumpinguvastast ja tasakaalustavat tollimaksu, ühe ja sama dumpingust või ekspordi subsideerimisest tuleneva olukorra lahendamiseks, siis peetakse vajalikuks kindlaks teha, kas ja millisel määral on subsiidiumisummad ja dumpingumarginaalid tingitud ühest ja samast olukorrast. |
| --- | --- |

(114)

Samaaegse subsiidiumivastase menetluse käigus rakendatakse grafiitelektroodsüsteemide puhul tasakaalustavat tollimaksu kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 2026/97 (6) (edaspidi subsiidiumivastane algmäärus) artikli 12 lõikega 1. Kuna vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 1 ei kehtestata ühegi toote suhtes korraga dumpinguvastast ja tasakaalustavat tollimaksu, ühe ja sama dumpingust või ekspordi subsideerimisest tuleneva olukorra lahendamiseks, siis peetakse vajalikuks kindlaks teha, kas ja millisel määral on subsiidiumisummad ja dumpingumarginaalid tingitud ühest ja samast olukorrast.

| (115) | Kõik subsiidiumidevastase menetluse käigus uuritud ja tasakaalustatavaks osutunud subsiidiumikavad kujutasid endast ekspordisubsiidiume subsiidiumidevastase algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a tähenduses. Seetõttu on India ekspordi puhul kindlaks tehtud esialgsed dumpingumarginaalid osaliselt tingitud tasakaalustatud ekspordisubsiidiumide olemasolust ning seega peaks ajutine dumpinguvastane tollimaks olema väiksem käesoleva menetluse käigus kindlaks tehtud dumpingumarginaalist ja kahjumarginaalist, millest on lahutatud esialgne, ekspordisubsiidiumide mõju korrigeerimiseks kehtestatud tasakaalustav tollimaks. |
| --- | --- |

(115)

Kõik subsiidiumidevastase menetluse käigus uuritud ja tasakaalustatavaks osutunud subsiidiumikavad kujutasid endast ekspordisubsiidiume subsiidiumidevastase algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a tähenduses. Seetõttu on India ekspordi puhul kindlaks tehtud esialgsed dumpingumarginaalid osaliselt tingitud tasakaalustatud ekspordisubsiidiumide olemasolust ning seega peaks ajutine dumpinguvastane tollimaks olema väiksem käesoleva menetluse käigus kindlaks tehtud dumpingumarginaalist ja kahjumarginaalist, millest on lahutatud esialgne, ekspordisubsiidiumide mõju korrigeerimiseks kehtestatud tasakaalustav tollimaks.

| (116) | Järelikult peaksid ajutised dumpinguvastased tollimaksud olema järgmised:









  Äriühing | Kahju kõrvaldamist võimaldav marginaal | Dumpingumarginaal | Ajutine tasakaalustav tollimaks | Kavandatud dumpinguvastane tollimaks |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Graphite India Limited (GIL) | 20,3 % | 34,3 % | 14,6 % | 5,7 % |
| Hindustan Electro Graphite Limited (HEG) | 12,8 % | 24,0 % | 12,8 % | 0 % |
| Kõik ülejäänud | 20,3 % | 34,3 % | 14,6 % | 5,7 % |

(116)

Järelikult peaksid ajutised dumpinguvastased tollimaksud olema järgmised:

Äriühing

Kahju kõrvaldamist võimaldav marginaal

Dumpingumarginaal

Ajutine tasakaalustav tollimaks

Kavandatud dumpinguvastane tollimaks

Graphite India Limited (GIL)

20,3 %

34,3 %

14,6 %

5,7 %

Hindustan Electro Graphite Limited (HEG)

12,8 %

24,0 %

12,8 %

0 %

Kõik ülejäänud

20,3 %

34,3 %

14,6 %

5,7 %

3.   LÕPPSÄTE

| (117) | Hea juhtimistava huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast teada menetluse algatamise teates märgitud tähtaja jooksul, saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Lisaks sellele tuleb märkida, et seoses käesoleva määrusega tehtud järeldused tollimaksu kehtestamise kohta on esialgsed ning need võib võimaliku lõpliku tollimaksu kehtestamise eesmärgil uuesti läbi vaadata, |
| --- | --- |

(117)

Hea juhtimistava huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast teada menetluse algatamise teates märgitud tähtaja jooksul, saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Lisaks sellele tuleb märkida, et seoses käesoleva määrusega tehtud järeldused tollimaksu kehtestamise kohta on esialgsed ning need võib võimaliku lõpliku tollimaksu kehtestamise eesmärgil uuesti läbi vaadata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks selliste CN-koodi ex 8545 11 00 (TARIC-kood 8545110010 alla kuuluvate, elektriahjudes kasutatavate grafiitelektroodide suhtes, mille näivtihedus on 1,65 g/cm3 või rohkem ja elektritakistus 6.0 μΩ.m või vähem, ning nimetatud elektroodide jaoks vajalike, CN-koodi ex 8545 90 90 (TARIC-kood 8545909010) alla kuuluvate niplite suhtes, olenemata sellest, kas neid imporditakse Indiast kas koos või eraldi.

2.   Ajutine dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse allpool nimetatud äriühingute Indias valmistatud toodete vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

| Äriühing | Ajutine tollimaks | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta – 700016, West Bengal | 5,7 % | A530 |
| Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida – 201301, Uttar Pradesh | 0 % | A531 |
| Kõik ülejäänud | 5,7 % | A999 |

Äriühing

Ajutine tollimaks

TARICi lisakood

Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta – 700016, West Bengal

5,7 %

A530

Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida – 201301, Uttar Pradesh

0 %

A531

Kõik ülejäänud

5,7 %

A999

3.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

4.   Eespool nimetatud tooted lubatakse ühenduses vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.

Artikkel 2

Ilma, et see piiraks nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 20 kohaldamist, võivad huvitatud isikud 15 päeva jooksul käesoleva määruse jõustumisest taotleda selle vastuvõtmise aluseks olnud oluliste faktide ja kaalutluste avaldamist, esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda komisjonilt ärakuulamist.

Nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 21 lõike 4 kohaselt võivad asjaomased isikud esitada arvamusi käesoleva määruse kohaldamise kohta ühe kuu jooksul pärast selle jõustumist.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesoleva määruse artiklit 1 kohaldatakse kuus kuud.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. mai 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Pascal LAMY

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1.

1

(2)  ELT L 77, 13.3.2004, lk 12.

2

(3)  ELT C 197, 21.8.2003, lk 2.

3

(4)  ELT C 197, 21.8.2003, lk 5.

4

(5)  EÜT L 100, 16.4.2002, lk 1.

5

(6)  EÜT L 288, 21.10.1997, lk 1.

6

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

| 20.5.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 183/83 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 183/83

---

NÕUKOGU OTSUS,

17. mai 2004,

mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise lepingu sõlmimist lennuettevõtjate poolt reisijate isikuandmete töötlemise ja edastamise kohta Ameerika Ühendriikide Sisejulgeolekuministeeriumi Tolli ja Piirivalvebüroole

(2004/496/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | 23. veebruaril 2004 volitas nõukogu komisjoni ühenduse nimel pidama läbirääkimisi Ameerika Ühendriikidega lepingu üle, mis käsitleb lennuettevõtjate poolt reisijate isikuandmete töötlemist ja edastamist Ameerika Ühendriikide Sisejulgeolekuministeeriumi Tolli- ja Piirivalvebüroole |
| --- | --- |

(1)

23. veebruaril 2004 volitas nõukogu komisjoni ühenduse nimel pidama läbirääkimisi Ameerika Ühendriikidega lepingu üle, mis käsitleb lennuettevõtjate poolt reisijate isikuandmete töötlemist ja edastamist Ameerika Ühendriikide Sisejulgeolekuministeeriumi Tolli- ja Piirivalvebüroole

| (2) | Euroopa Parlament ei ole esitanud arvamust tähtaja jooksul, mille nõukogu asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimese lõigu kohaselt kehtestas, pidades silmas kiireloomulist vajadust parandada lennuettevõtjate ja reisijate ebakindlat olukorda ja kaitsta asjassepuutuvate isikute finantshuve. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlament ei ole esitanud arvamust tähtaja jooksul, mille nõukogu asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimese lõigu kohaselt kehtestas, pidades silmas kiireloomulist vajadust parandada lennuettevõtjate ja reisijate ebakindlat olukorda ja kaitsta asjassepuutuvate isikute finantshuve.

| (3) | See leping tuleks heaks kiita, |
| --- | --- |

(3)

See leping tuleks heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga kiidetakse ühenduse nimel heaks Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vaheline leping lennuettevõtjate poolt reisijate isikuandmete töötlemise ja edastamise kohta Ameerika Ühendriikide Sisejulgeolekuministeeriumi Tolli- ja Piirivalvebüroole.

Lepingu tekst on käesolevale otsusele lisatud.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud Euroopa Ühenduse nimel lepingule alla kirjutama.

Brüssel, 17. mai 2004

Nõukogu nimel

eesistuja

B. COWEN

---

VASTAV

Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vaheline leping lennuettevõtjate poolt reisijate isikuandmete töötlemise ja edastamise kohta Ameerika Ühendriikide Sisejulgeolekuministeeriumi Tolli- ja Piirivalvebüroole

EUROOPA ÜHENDUS JA AMEERIKA ÜHENDRIIGID,

TUNNUSTADES põhiõiguste ja -vabaduste, eriti eraelu puutumatuse austamise tähtsust ja tunnustades nende väärtuste austamise tähtsust terrorismi ja sellega seotud kuritegude ning muude tõsiste rahvusvahelise iseloomuga kuritegude, sealhulgas organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses ja nende ärahoidmises,

VÕTTES ARVESSE USA eeskirju ja seadusi, mis nõuavad, et iga lennuettevõtja, kes teostab reisijate välislennutransporti Ameerika Ühendriikidesse saabuvatel või sealt väljuvatel lendudel, võimaldaks sisejulgeolekuministeeriumi (edaspidi ministeerium) tolli- ja piirivalvebüroole (edaspidi büroo) elektroonilise ligipääsu reisija isikuandmetele (edaspidi isikuandmed) määral, mil seda kogutakse ja salvestatakse lennuettevõtja automaatsetes reserveerimise ja väljumiste kontrollisüsteemides,

VÕTTES ARVESSE Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta, eriti selle artikli 7 punkti c,

VÕTTES ARVESSE büroo poolt 11. mail 2004 võetud kohustusi, mis avaldatakse föderaalregistris (edaspidi kohustused),

VÕTTES ARVESSE direktiivi 95/46/EÜ artikli 25 lõike 6 kohaselt 17. mail 2004 vastu võetud komisjoni otsust C(2004) 1799 (edaspidi “otsus”), milles tõdetakse, et büroo kaitseb käesolevale lepingule lisatud kohustuste kohaselt piisavalt Euroopa Ühendusest (edaspidi “ühendus”) edastatavaid isikuandmeid, mis on seotud Ameerika Ühendriikidesse saabuvate või sealt väljuvate lendudega,

MÄRKIDES, et lennuettevõtjad, kellel on Euroopa Liidu liikmesriikide territooriumidel reserveerimise ja väljumiste kontrollisüsteemid, peaksid korraldama isikuandmete edastamise büroole nii kiiresti, kui tehnilised võimalused lubavad, selle ajani aga peaks USA ametivõimudel vastavalt käesolevale lepingule olema luba neile andmetele otse ligi pääseda,

KINNITADES, et käesolev leping ei ole aluseks tulevastele diskussioonidele ega läbirääkimistele Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Ühenduse või ühe osapoole ja mis tahes riigi vahel seoses mis tahes muud liiki andmete edastamisega,

ARVESTADES mõlema poole tahet teha koostööd, et pikema viivituseta leida sobiv ja vastastikku rahuldust pakkuv lahendus reisijate eelmüügiandmete edastamiseks ühendusest Ameerika Ühendriikidesse,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

| 1. | Büroo võib elektrooniliselt kasutada lennuettevõtjate Euroopa Ühenduse liikmesriikide territooriumidel asuvates reserveerimise ja väljumiste kontrollisüsteemides (edaspidi “reserveerimissüsteemid”) sisalduvaid isikuandmeid, järgides rangelt otsust ja nii kaua, kuni otsus on kohaldatav, ning ainult seni, kuni on paigaldatud rahuldav süsteem, mis võimaldab selliste andmete edastamist lennuettevõtjate poolt. |
| --- | --- |

1.

Büroo võib elektrooniliselt kasutada lennuettevõtjate Euroopa Ühenduse liikmesriikide territooriumidel asuvates reserveerimise ja väljumiste kontrollisüsteemides (edaspidi “reserveerimissüsteemid”) sisalduvaid isikuandmeid, järgides rangelt otsust ja nii kaua, kuni otsus on kohaldatav, ning ainult seni, kuni on paigaldatud rahuldav süsteem, mis võimaldab selliste andmete edastamist lennuettevõtjate poolt.

| 2. | Lennuettevõtjad, kes teostavad reisijate välislennutransporti Ameerika Ühendriikidesse saabuvatel või sealt väljuvatel lendudel, töötlevad oma automaatsetes reserveerimissüsteemides sisalduvaid isikuandmeid vastavalt büroo USA seaduste alusel esitatavatele nõudmistele, järgides rangelt otsust, ja nii kaua, kuni otsus on kohaldatav. |
| --- | --- |

2.

Lennuettevõtjad, kes teostavad reisijate välislennutransporti Ameerika Ühendriikidesse saabuvatel või sealt väljuvatel lendudel, töötlevad oma automaatsetes reserveerimissüsteemides sisalduvaid isikuandmeid vastavalt büroo USA seaduste alusel esitatavatele nõudmistele, järgides rangelt otsust, ja nii kaua, kuni otsus on kohaldatav.

| 3. | Büroo võtab otsust arvesse ja teatab, et ta kohaldab sellele lisatud kohustusi. |
| --- | --- |

3.

Büroo võtab otsust arvesse ja teatab, et ta kohaldab sellele lisatud kohustusi.

| 4. | Büroo töötleb saadud isikuandmeid ja kohtleb isikuid, keda puudutavaid andmeid töödeldakse, vastavalt kohaldatavatele USA seadustele ja põhiseaduslikele nõudmistele, ilma seadusevastase diskrimineerimiseta, iseäranis rahvuse ja elukohariigi alusel. |
| --- | --- |

4.

Büroo töötleb saadud isikuandmeid ja kohtleb isikuid, keda puudutavaid andmeid töödeldakse, vastavalt kohaldatavatele USA seadustele ja põhiseaduslikele nõudmistele, ilma seadusevastase diskrimineerimiseta, iseäranis rahvuse ja elukohariigi alusel.

| 5. | Büroo ja Euroopa Komisjon vaatavad käesoleva lepingu rakendamise ühiselt ja regulaarselt üle. |
| --- | --- |

5.

Büroo ja Euroopa Komisjon vaatavad käesoleva lepingu rakendamise ühiselt ja regulaarselt üle.

| 6. | Juhul kui Euroopa Liidus võetakse kasutusele reisijate identifitseerimissüsteem, mis nõuab, et lennuettevõtjad lubaksid ametivõimudel kasutada isikuandmeid isikute kohta, kelle reisiplaanis sisaldub Euroopa Liitu saabuv või sealt väljuv lend, edendab ministeerium oma pädevuse ulatuses aktiivselt lennuettevõtjate koostööd, tehes seda teostatavuse piires ja rangelt vastastikuse alusel. |
| --- | --- |

6.

Juhul kui Euroopa Liidus võetakse kasutusele reisijate identifitseerimissüsteem, mis nõuab, et lennuettevõtjad lubaksid ametivõimudel kasutada isikuandmeid isikute kohta, kelle reisiplaanis sisaldub Euroopa Liitu saabuv või sealt väljuv lend, edendab ministeerium oma pädevuse ulatuses aktiivselt lennuettevõtjate koostööd, tehes seda teostatavuse piires ja rangelt vastastikuse alusel.

| 7. | Käesolev leping jõustub allakirjutamisel. Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu igal ajal lõpetada, andes sellest diplomaatiliste kanalite kaudu teada. Leping lõpeb üheksakümmend (90) päeva pärast seda, kui teisele lepinguosalisele on lepingu lõpetamisest teatatud. Käesolevat lepingut võib igal ajal vastastikuse kirjaliku kokkuleppega muuta. |
| --- | --- |

7.

Käesolev leping jõustub allakirjutamisel. Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu igal ajal lõpetada, andes sellest diplomaatiliste kanalite kaudu teada. Leping lõpeb üheksakümmend (90) päeva pärast seda, kui teisele lepinguosalisele on lepingu lõpetamisest teatatud. Käesolevat lepingut võib igal ajal vastastikuse kirjaliku kokkuleppega muuta.

| 8. | Käesoleva lepinguga ei kavatseta lepinguosaliste seadusandlusest kõrvale kalduda ega seda muuta, samuti ei loo ega anna käesolev leping mingeid õigusi ega hüvesid ühelegi muule era- või avalik-õiguslikule isikule ega üksusele. |
| --- | --- |

8.

Käesoleva lepinguga ei kavatseta lepinguosaliste seadusandlusest kõrvale kalduda ega seda muuta, samuti ei loo ega anna käesolev leping mingeid õigusi ega hüvesid ühelegi muule era- või avalik-õiguslikule isikule ega üksusele.

Allakirjutatud ... (koht) ... (kuupäev)

Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed. Erinevuste korral kohaldatakse ingliskeelset versiooni.

Euroopa Ühenduse nimel

...

...

Ameerika Ühendriikide nimel

Tom RIDGE

Ameerika Ühendriikide Sisejulgeolekuminister

---

Komisjoni

| 20.5.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 183/86 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 183/86

---

KOMISJONI OTSUS,

17. mai 2004,

millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus nr 303/96/ESTÜ, millega kiideti heaks kohustus, mis pakuti seoses Venemaalt pärit teatava suundorienteeritud struktuuriga elektrotehnilise lehtterase ühendusse suunduva impordiga

(2004/497/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (“algmäärus”), eriti selle artikleid 8 ja 9,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

| | |
| --- | --- |

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Komisjoni otsuse 303/96/ESTÜ artikkel 2 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 17. mai 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Pascal LAMY

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).

1

(2)  EÜT L 42, 20.2.1996, lk 7.

2

(3)  EÜT L 308, 29.11.1996, lk 11. Otsust on viimati muudetud otsusega nr 435/2001/ESTÜ (EÜT L 63, 3.3.2001, lk 14)

3

(4)  EÜT C 53, 20.2.2001, lk 13.

4

(5)  EÜT L 149, 7.6.2002, lk 3. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1310/2002 (EÜT L 192, 20.7.2002, lk 9).

5

(6)  EÜT C 186, 6.8.2002, lk 15.

6

(7)  EÜT C 242, 8.10.2002, lk 16.

7

(8)  EÜT L 25, 31.1.2003, lk 7.

8

(9)  EÜT L 182, 19.5.2004, lk 5.

9

---

| 20.5.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 183/88 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 183/88

---

KOMISJONI OTSUS,

18. mai 2004,

millega kiidetakse heaks kohustus, mis pakuti seoses Ukrainast ja muudest riikidest pärit ränikarbiidi importi käsitleva dumpinguvastase menetlusega

(2004/498/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (“algmäärus”), viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (2), eriti selle artiklit 8, artikli 11 lõiget 3, artiklit 21 ja artikli 22 punkti c,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Kehtivad meetmed

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 1100/2000 (3) kehtestas nõukogu ühendusse suunduva Ukrainast pärit ränikarbiidi (“asjaomane toode”) impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Määrusega (EÜ) nr 991/2004 (4) muutis nõukogu määrust (EÜ) nr 1100/2000. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 1100/2000 (3) kehtestas nõukogu ühendusse suunduva Ukrainast pärit ränikarbiidi (“asjaomane toode”) impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Määrusega (EÜ) nr 991/2004 (4) muutis nõukogu määrust (EÜ) nr 1100/2000.

| (2) | Vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist kohaldatava tollimaksu määraks kehtestatakse Ukrainast pärit asjaomase toote impordi puhul 24 %. |
| --- | --- |

(2)

Vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist kohaldatava tollimaksu määraks kehtestatakse Ukrainast pärit asjaomase toote impordi puhul 24 %.

2.   Uurimine

| (3) | 2004. aasta 20. märtsil teatas komisjon Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teatises (5) kehtivate meetmete (“meetmed”) vahepealse osalise läbivaatamise algatamisest algmääruse artikli 11 lõike 3 ja artikli 22 punkti c alusel. |
| --- | --- |

(3)

2004. aasta 20. märtsil teatas komisjon Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teatises (5) kehtivate meetmete (“meetmed”) vahepealse osalise läbivaatamise algatamisest algmääruse artikli 11 lõike 3 ja artikli 22 punkti c alusel.

| (4) | Läbivaatamist alustati komisjoni algatusel, et teha kindlaks, kas 2004. aasta 1. mail toimuva Euroopa Liidu laienemise (“laienemine”) tõttu on ühenduse huve silmas pidades vaja kohandada meetmeid, mille abil vältida ootamatuid negatiivseid tagajärgi kõikidele huvitatud pooltele, sealhulgas kasutajatele, turustajatele ja tarbijatele. |
| --- | --- |

(4)

Läbivaatamist alustati komisjoni algatusel, et teha kindlaks, kas 2004. aasta 1. mail toimuva Euroopa Liidu laienemise (“laienemine”) tõttu on ühenduse huve silmas pidades vaja kohandada meetmeid, mille abil vältida ootamatuid negatiivseid tagajärgi kõikidele huvitatud pooltele, sealhulgas kasutajatele, turustajatele ja tarbijatele.

| (5) | Kõikidele huvitatud pooltele, sealhulgas ühenduse tootmisharule, ühenduses tegutsevatele tootjate või kasutajate ühendustele, asjaomaste riikide eksportijatele/tootjatele, importijatele ja nende ühendustele ning asjaomaste riikide pädevatele asutustele, samuti 1. mail 2004. aastal Euroopa Liiduga ühinenud kümne uue liikmesriigi huvitatud pooltele (“EL10”), teatati uurimise algatamisest ning algatamise teates määratud tähtaja jooksul võimaldati neil kirjalikult teatavaks teha oma seisukohad, anda teavet ja esitada tõendusmaterjali. Kõigile huvitatud pooltele võimaldati asja arutamist, kui nad seda taotlesid ja selleks põhjused esitasid. |
| --- | --- |

(5)

Kõikidele huvitatud pooltele, sealhulgas ühenduse tootmisharule, ühenduses tegutsevatele tootjate või kasutajate ühendustele, asjaomaste riikide eksportijatele/tootjatele, importijatele ja nende ühendustele ning asjaomaste riikide pädevatele asutustele, samuti 1. mail 2004. aastal Euroopa Liiduga ühinenud kümne uue liikmesriigi huvitatud pooltele (“EL10”), teatati uurimise algatamisest ning algatamise teates määratud tähtaja jooksul võimaldati neil kirjalikult teatavaks teha oma seisukohad, anda teavet ja esitada tõendusmaterjali. Kõigile huvitatud pooltele võimaldati asja arutamist, kui nad seda taotlesid ja selleks põhjused esitasid.

3.   Uurimise tulemus

| (6) | Nagu on sätestatud määruses (EÜ) nr 991/2004, jõuti uurimisel järeldusele, et olemasolevate meetmete kohandamine on kooskõlas ühenduse huvidega, tingimusel et selline kohandamine ei kahjusta oluliselt kaubanduse kaitset. |
| --- | --- |

(6)

Nagu on sätestatud määruses (EÜ) nr 991/2004, jõuti uurimisel järeldusele, et olemasolevate meetmete kohandamine on kooskõlas ühenduse huvidega, tingimusel et selline kohandamine ei kahjusta oluliselt kaubanduse kaitset.

4.   Kohustus

| (7) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 991/2004 järeldustele tegi komisjon algmääruse artikli 8 lõike 2 kohaselt ettepaneku asjaomase äriühingu kohustuse kohta. Selle tulemusena pakkus kohustuse üks asjaomast toodet eksportiv tootja Ukrainast — (Open Joint Stock Company “Zaporozhsky Abrasivny Combinat”). |
| --- | --- |

(7)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 991/2004 järeldustele tegi komisjon algmääruse artikli 8 lõike 2 kohaselt ettepaneku asjaomase äriühingu kohustuse kohta. Selle tulemusena pakkus kohustuse üks asjaomast toodet eksportiv tootja Ukrainast — (Open Joint Stock Company “Zaporozhsky Abrasivny Combinat”).

| (8) | Tuleb märkida, et algmääruse artikli 22 punkti c kohaldamisel loetakse kõnealust kohustust erimeetmeks, kuna vastavalt määruse (EÜ) nr 991/2004 järeldustele ei ole see otseselt samaväärne dumpinguvastase tollimaksuga. |
| --- | --- |

(8)

Tuleb märkida, et algmääruse artikli 22 punkti c kohaldamisel loetakse kõnealust kohustust erimeetmeks, kuna vastavalt määruse (EÜ) nr 991/2004 järeldustele ei ole see otseselt samaväärne dumpinguvastase tollimaksuga.

| (9) | Kooskõlas määrusega (EÜ) nr 991/2004 peab eksportiv tootja vastavalt võetud kohustusele siiski kinni pidama impordi ülemmääradest ning et kohustuse täitmist oleks võimalik jälgida, on asjaomane eksportiv tootja nõustunud EL10-s asuvate üksikklientide puhul üldjoontes kinni pidama oma tavapärastest müügitavadest. Eksportiv tootja on teadlik ka sellest, et kui leitakse, et need müügitavad muutuvad oluliselt või kohustuse täitmise jälgimine muutub mingil moel raskeks või võimatuks, on komisjonil õigus äriühingu kohustuse heakskiitmisest loobuda, kehtestades selle asemel lõplikud dumpinguvastased tollimaksud, muutes impordi ülemmäära või võttes teisi heastavaid meetmeid. |
| --- | --- |

(9)

Kooskõlas määrusega (EÜ) nr 991/2004 peab eksportiv tootja vastavalt võetud kohustusele siiski kinni pidama impordi ülemmääradest ning et kohustuse täitmist oleks võimalik jälgida, on asjaomane eksportiv tootja nõustunud EL10-s asuvate üksikklientide puhul üldjoontes kinni pidama oma tavapärastest müügitavadest. Eksportiv tootja on teadlik ka sellest, et kui leitakse, et need müügitavad muutuvad oluliselt või kohustuse täitmise jälgimine muutub mingil moel raskeks või võimatuks, on komisjonil õigus äriühingu kohustuse heakskiitmisest loobuda, kehtestades selle asemel lõplikud dumpinguvastased tollimaksud, muutes impordi ülemmäära või võttes teisi heastavaid meetmeid.

| (10) | Kohustuse tingimus on ka see, et kui seda on mis tahes viisil rikutud, siis on komisjonil õigus selle heakskiitmisest loobuda ning selle asemel kehtestatakse lõplikud dumpinguvastased tollimaksud. |
| --- | --- |

(10)

Kohustuse tingimus on ka see, et kui seda on mis tahes viisil rikutud, siis on komisjonil õigus selle heakskiitmisest loobuda ning selle asemel kehtestatakse lõplikud dumpinguvastased tollimaksud.

| (11) | Äriühing esitab komisjonile regulaarselt üksikasjalikku teavet ühendusse suunatud ekspordi kohta ja seega saab komisjon kohustuse täitmist tõhusalt jälgida. |
| --- | --- |

(11)

Äriühing esitab komisjonile regulaarselt üksikasjalikku teavet ühendusse suunatud ekspordi kohta ja seega saab komisjon kohustuse täitmist tõhusalt jälgida.

| (12) | Selleks, et komisjon saaks tõhusalt jälgida äriühingute kohustuste täitmist, tuleb kohustusest tuleneva vabasse ringlusse lubamise taotluse esitamisel asjaomasele tolliasutusele võimaldada tollimaksuvabastust üksnes juhul, kui esitatakse arve, mis sisaldab vähemalt nõukogu määruse (EÜ) nr 991/2004 lisas loetletud teavet. Selline teave on vajalik ka selleks, et tolliasutused saaksid piisava täpsusega kindlaks teha, kas veetav kaup on äridokumentidega vastavuses. Kui sellist arvet ei esitata või kui see ei vasta tollis esitatud kaubale, tuleb tasuda asjakohane dumpinguvastane tollimaks. |
| --- | --- |

(12)

Selleks, et komisjon saaks tõhusalt jälgida äriühingute kohustuste täitmist, tuleb kohustusest tuleneva vabasse ringlusse lubamise taotluse esitamisel asjaomasele tolliasutusele võimaldada tollimaksuvabastust üksnes juhul, kui esitatakse arve, mis sisaldab vähemalt nõukogu määruse (EÜ) nr 991/2004 lisas loetletud teavet. Selline teave on vajalik ka selleks, et tolliasutused saaksid piisava täpsusega kindlaks teha, kas veetav kaup on äridokumentidega vastavuses. Kui sellist arvet ei esitata või kui see ei vasta tollis esitatud kaubale, tuleb tasuda asjakohane dumpinguvastane tollimaks.

| (13) | Kõike eespool öeldut silmas pidades peetakse äriühingu kohustust vastuvõetavaks. |
| --- | --- |

(13)

Kõike eespool öeldut silmas pidades peetakse äriühingu kohustust vastuvõetavaks.

| (14) | Kohustuse heakskiitmine piirdub kuuekuulise esialgse tähtajaga, ilma et see piiraks meetmete tavapärast kehtivusaega, ning pärast seda tähtaega muutub see kehtetuks, kui komisjon ei pea asjakohaseks erimeetme kohaldamisaega järgmiseks kuueks kuuks pikendada, |
| --- | --- |

(14)

Kohustuse heakskiitmine piirdub kuuekuulise esialgse tähtajaga, ilma et see piiraks meetmete tavapärast kehtivusaega, ning pärast seda tähtaega muutub see kehtetuks, kui komisjon ei pea asjakohaseks erimeetme kohaldamisaega järgmiseks kuueks kuuks pikendada,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga kiidetakse heaks allpool nimetatud eksportiva tootja pakutud kohustus seoses Ukrainast pärit ränikarbiidi importi käsitleva dumpinguvastase menetlusega.

| Riik | Äriühing | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Ukraina | Toodab ja ekspordib Zaporižžjas Ukrainas asuv Open Joint Stock Company “Zaporozhsky Abrasivny Combinat“ esimesele sõltumatule importijana tegutsevale kliendile ühenduses | A523 |

Riik

Äriühing

TARICi lisakood

Ukraina

Toodab ja ekspordib Zaporižžjas Ukrainas asuv Open Joint Stock Company “Zaporozhsky Abrasivny Combinat“ esimesele sõltumatule importijana tegutsevale kliendile ühenduses

A523

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ning kehtib kuus kuud.

Brüssel, 18. mai 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Pascal LAMY

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1.

1

(2)  ELT L 77, 13.3.2004, lk 12.

2

(3)  EÜT L 125, 26.5.2000, lk 3.

3

(4)  ELT L 182, 18.5.2004, lk 18.

4

(5)  ELT C 70, 20.3.2004, lk 15.

5

---