# Euroopan unionin L 183/20.

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 183 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 47. vuosikerta20. toukokuu 2004 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 183

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

47. vuosikerta20. toukokuu 2004

---

| Sisältö | | I   Säädökset, jotka on julkaistava | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Neuvoston asetus (EY) N:o 997/2004, annettu 17 päivänä toukokuuta 2004, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan, läpimitaltaan yli 80 millimetrin kappaleina olevan kivihiilikoksin tuonnista tehdyn komission päätöksen N:o 2730/2000/EHTY muuttamisesta ja sillä käyttöönotettuja polkumyyntitoimenpiteitä koskevan välivaiheen tarkastelun päättämisestä | 1 |
| | * | Neuvoston asetus (EY) N:o 998/2004, annettu 17 päivänä toukokuuta 2004, lopullisten polkumyyntitullien käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta ja Venäjältä peräisin olevan tietynlaisen alumiinifolion tuonnissa annetun asetuksen (EY) N:o 950/2001 muuttamisesta | 4 |
| | * | Neuvoston asetus (EY) N:o 999/2004, annettu 17 päivänä toukokuuta 2004, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta, Korean tasavallasta, Malesiasta ja Thaimaasta peräisin olevien väritelevisiovastaanottimien tuonnissa sekä Singaporesta peräisin olevien väritelevisiovastaanottimien tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn päättämisestä annetun asetuksen (EY) N:o 1531/2002 soveltamisesta | 7 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 1000/2004, annettu 18 päivänä toukokuuta 2004, Venäjän federaatiosta peräisin olevien tiettyjen piiseosteisesta sähköteknisestä teräksestä valmistettujen suuntaisrakeisten levyvalmisteiden, joiden leveys on suurempi kuin 500 mm, tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn yhteydessä tarjottujen sitoumusten hyväksymisestä sekä Venäjän federaatiosta peräisin olevien tiettyjen suuntaisrakeisten sähköteknisten levyvalmisteiden tuonnin kirjaamisvelvoitteesta | 10 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 1001/2004, annettu 18 päivänä toukokuuta 2004, Venäjän federaatiosta ja Ukrainasta peräisin olevan ammoniumnitraatin tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn yhteydessä tarjottujen sitoumusten hyväksymisestä sekä Venäjän federaatiosta tai Ukrainasta peräisin olevan ammoniumnitraatin tuonnin kirjaamisvelvoitteesta | 13 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 1002/2004, annettu 18 päivänä toukokuuta 2004, Valko-Venäjän tasavallasta, Venäjän federaatiosta tai Ukrainasta peräisin olevan kaliumkloridin tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn yhteydessä tarjottujen sitoumusten hyväksymisestä sekä Valko-Venäjän tasavallasta ja Venäjän federaatiosta peräisin olevan kaliumkloridin tuonnin kirjaamisvelvoitteesta | 16 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 1003/2004, annettu 19 päivänä toukokuuta 2004, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 20 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 1004/2004, annettu 18 päivänä toukokuuta 2004, tiettyjen herkästi pilaantuvien tavaroiden tullausarvon määrittämiseksi tarkoitettujen yksikköarvojen vahvistamisesta | 22 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 1005/2004, annettu 19 päivänä toukokuuta 2004, kauraa koskevasta erityisestä interventiotoimenpiteestä Suomessa ja Ruotsissa | 28 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 1006/2004, annettu 19 päivänä toukokuuta 2004, asetuksessa (EY) N:o 780/2003 säädetyn jäädytettyä naudanlihaa koskevan osakiintiön II osalta jätettyjen tuontitodistushakemusten hyväksyttävyydestä | 31 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 1007/2004, annettu 19 päivänä toukokuuta 2004, tuontitullien muuttamisesta riisialalla | 32 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 1008/2004, annettu 19 päivänä toukokuuta 2004, väliaikaisen tasoitustullin käyttöönotosta tiettyjen Intiasta peräisin olevien grafiittielektrodijärjestelmien tuonnissa | 35 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 1009/2004, annettu 19 päivänä toukokuuta 2004, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Intiasta peräisin olevien grafiittielektrodijärjestelmien tuonnissa | 61 |

Sisältö

I   Säädökset, jotka on julkaistava

Sivu

*

Neuvoston asetus (EY) N:o 997/2004, annettu 17 päivänä toukokuuta 2004, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan, läpimitaltaan yli 80 millimetrin kappaleina olevan kivihiilikoksin tuonnista tehdyn komission päätöksen N:o 2730/2000/EHTY muuttamisesta ja sillä käyttöönotettuja polkumyyntitoimenpiteitä koskevan välivaiheen tarkastelun päättämisestä

1

*

Neuvoston asetus (EY) N:o 998/2004, annettu 17 päivänä toukokuuta 2004, lopullisten polkumyyntitullien käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta ja Venäjältä peräisin olevan tietynlaisen alumiinifolion tuonnissa annetun asetuksen (EY) N:o 950/2001 muuttamisesta

4

*

Neuvoston asetus (EY) N:o 999/2004, annettu 17 päivänä toukokuuta 2004, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta, Korean tasavallasta, Malesiasta ja Thaimaasta peräisin olevien väritelevisiovastaanottimien tuonnissa sekä Singaporesta peräisin olevien väritelevisiovastaanottimien tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn päättämisestä annetun asetuksen (EY) N:o 1531/2002 soveltamisesta

7

*

Komission asetus (EY) N:o 1000/2004, annettu 18 päivänä toukokuuta 2004, Venäjän federaatiosta peräisin olevien tiettyjen piiseosteisesta sähköteknisestä teräksestä valmistettujen suuntaisrakeisten levyvalmisteiden, joiden leveys on suurempi kuin 500 mm, tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn yhteydessä tarjottujen sitoumusten hyväksymisestä sekä Venäjän federaatiosta peräisin olevien tiettyjen suuntaisrakeisten sähköteknisten levyvalmisteiden tuonnin kirjaamisvelvoitteesta

10

*

Komission asetus (EY) N:o 1001/2004, annettu 18 päivänä toukokuuta 2004, Venäjän federaatiosta ja Ukrainasta peräisin olevan ammoniumnitraatin tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn yhteydessä tarjottujen sitoumusten hyväksymisestä sekä Venäjän federaatiosta tai Ukrainasta peräisin olevan ammoniumnitraatin tuonnin kirjaamisvelvoitteesta

13

*

Komission asetus (EY) N:o 1002/2004, annettu 18 päivänä toukokuuta 2004, Valko-Venäjän tasavallasta, Venäjän federaatiosta tai Ukrainasta peräisin olevan kaliumkloridin tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn yhteydessä tarjottujen sitoumusten hyväksymisestä sekä Valko-Venäjän tasavallasta ja Venäjän federaatiosta peräisin olevan kaliumkloridin tuonnin kirjaamisvelvoitteesta

16

Komission asetus (EY) N:o 1003/2004, annettu 19 päivänä toukokuuta 2004, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

20

*

Komission asetus (EY) N:o 1004/2004, annettu 18 päivänä toukokuuta 2004, tiettyjen herkästi pilaantuvien tavaroiden tullausarvon määrittämiseksi tarkoitettujen yksikköarvojen vahvistamisesta

22

Komission asetus (EY) N:o 1005/2004, annettu 19 päivänä toukokuuta 2004, kauraa koskevasta erityisestä interventiotoimenpiteestä Suomessa ja Ruotsissa

28

Komission asetus (EY) N:o 1006/2004, annettu 19 päivänä toukokuuta 2004, asetuksessa (EY) N:o 780/2003 säädetyn jäädytettyä naudanlihaa koskevan osakiintiön II osalta jätettyjen tuontitodistushakemusten hyväksyttävyydestä

31

Komission asetus (EY) N:o 1007/2004, annettu 19 päivänä toukokuuta 2004, tuontitullien muuttamisesta riisialalla

32

*

Komission asetus (EY) N:o 1008/2004, annettu 19 päivänä toukokuuta 2004, väliaikaisen tasoitustullin käyttöönotosta tiettyjen Intiasta peräisin olevien grafiittielektrodijärjestelmien tuonnissa

35

*

Komission asetus (EY) N:o 1009/2004, annettu 19 päivänä toukokuuta 2004, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Intiasta peräisin olevien grafiittielektrodijärjestelmien tuonnissa

61

| | | II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista |
| --- | --- | --- |
| | | Neuvosto |
| | * | 2004/496/EY:Neuvoston Päätös, tehty 17 päivänä toukokuuta 2004, lentoyhtiöiden PNR-tietojen käsittelemistä ja siirtämistä Yhdysvaltojen sisäisen turvallisuuden ministeriön alaiselle tulli- ja rajavalvontalaitokselle koskevan Euroopan yhteisön ja Amerikan yhdysvaltojen välisen sopimuksen tekemisestä | 83 |
| Lentoyhtiöiden PNR-tietojen käsittelemistä ja siirtämistä Yhdysvaltojen sisäisen turvallisuuden ministeriön alaiselle tulli- ja rajavalvontalaitokselle koskeva Euroopan yhteisön ja Amerikan yhdysvaltojen välinen Sopimus | 84 |
| | | Komissio |
| | * | 2004/497/EY:Komission päätös, tehty 17. toukokuuta 2004, tiettyjen Venäjältä peräisin olevien sähköteknisestä teräksestä valmistettujen suuntaisrakeisten levyvalmisteiden tuonnin yhteydessä esitetyn sitoumuksen hyväksymisestä tehdyn päätöksen N:o 303/96/EHTY kumoamisesta | 86 |
| | * | 2004/498/EY:Komission päätös, tehty 18 päivänä toukokuuta 2004, muun muassa Ukrainasta peräisin olevan piikarbidin tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn yhteydessä tarjotun sitoumuksen hyväksymisestä | 88 |

II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Neuvosto

*

2004/496/EY:Neuvoston Päätös, tehty 17 päivänä toukokuuta 2004, lentoyhtiöiden PNR-tietojen käsittelemistä ja siirtämistä Yhdysvaltojen sisäisen turvallisuuden ministeriön alaiselle tulli- ja rajavalvontalaitokselle koskevan Euroopan yhteisön ja Amerikan yhdysvaltojen välisen sopimuksen tekemisestä

83

Lentoyhtiöiden PNR-tietojen käsittelemistä ja siirtämistä Yhdysvaltojen sisäisen turvallisuuden ministeriön alaiselle tulli- ja rajavalvontalaitokselle koskeva Euroopan yhteisön ja Amerikan yhdysvaltojen välinen Sopimus

84

Komissio

*

2004/497/EY:Komission päätös, tehty 17. toukokuuta 2004, tiettyjen Venäjältä peräisin olevien sähköteknisestä teräksestä valmistettujen suuntaisrakeisten levyvalmisteiden tuonnin yhteydessä esitetyn sitoumuksen hyväksymisestä tehdyn päätöksen N:o 303/96/EHTY kumoamisesta

86

*

2004/498/EY:Komission päätös, tehty 18 päivänä toukokuuta 2004, muun muassa Ukrainasta peräisin olevan piikarbidin tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn yhteydessä tarjotun sitoumuksen hyväksymisestä

88

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I Säädökset, jotka on julkaistava

| 20.5.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 183/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 183/1

---

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 997/2004,

annettu 17 päivänä toukokuuta 2004,

Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan, läpimitaltaan yli 80 millimetrin kappaleina olevan kivihiilikoksin tuonnista tehdyn komission päätöksen N:o 2730/2000/EHTY muuttamisesta ja sillä käyttöönotettuja polkumyyntitoimenpiteitä koskevan välivaiheen tarkastelun päättämisestä

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), jäljempänä ”perusasetus”, ja erityisesti sen 9 artiklan ja 11 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka se on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   MENETTELY

1.   Aiempi menettely

| (1) | Komissio otti päätöksellä N:o 2730/2000/EHTY (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan, läpimitaltaan yli 80 millimetrin kappaleina olevan kivihiilikoksin, joka luokitellaan CN-koodiin ex 2704 00 19 (TARIC-koodi 2704001910), jäljempänä ”tarkasteltavana oleva tuote”, tuonnissa. Polkumyyntitullin määrä on kiinteä 32,6 euroa tonnilta nettokuivapainosta määritettynä. |
| --- | --- |

(1)

Komissio otti päätöksellä N:o 2730/2000/EHTY (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan, läpimitaltaan yli 80 millimetrin kappaleina olevan kivihiilikoksin, joka luokitellaan CN-koodiin ex 2704 00 19 (TARIC-koodi 2704001910), jäljempänä ”tarkasteltavana oleva tuote”, tuonnissa. Polkumyyntitullin määrä on kiinteä 32,6 euroa tonnilta nettokuivapainosta määritettynä.

| (2) | Koska Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen voimassaolo päättyi 23 päivänä heinäkuuta 2002, neuvosto päätti asetuksella (EY) N:o 963/2002 (3), että päätöksen N:o 2277/96/EHTY nojalla käyttöön otetut ja 23 päivänä heinäkuuta 2002 vielä voimassa olevat polkumyyntitoimenpiteet pysyvät edelleen voimassa ja niihin sovelletaan 24 päivästä heinäkuuta 2002 perusasetuksen säännöksiä. |
| --- | --- |

(2)

Koska Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen voimassaolo päättyi 23 päivänä heinäkuuta 2002, neuvosto päätti asetuksella (EY) N:o 963/2002 (3), että päätöksen N:o 2277/96/EHTY nojalla käyttöön otetut ja 23 päivänä heinäkuuta 2002 vielä voimassa olevat polkumyyntitoimenpiteet pysyvät edelleen voimassa ja niihin sovelletaan 24 päivästä heinäkuuta 2002 perusasetuksen säännöksiä.

2.   Tämä menettely

| (3) | Joulukuun 11 päivänä 2002 komissio ilmoitti perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä
   (4) julkaistulla ilmoituksella Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan, läpimitaltaan yli 80 millimetrin kappaleina olevan kivihiilikoksin, jäljempänä ”yli 80 mm:n koksi” tai ”tarkasteltavana oleva tuote”, tuontiin sovellettavien lopullisten polkumyyntitoimenpiteiden välivaiheen tarkastelun vireillepanosta ja käynnisti tutkimuksen. |
| --- | --- |

(3)

Joulukuun 11 päivänä 2002 komissio ilmoitti perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä
   (4) julkaistulla ilmoituksella Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan, läpimitaltaan yli 80 millimetrin kappaleina olevan kivihiilikoksin, jäljempänä ”yli 80 mm:n koksi” tai ”tarkasteltavana oleva tuote”, tuontiin sovellettavien lopullisten polkumyyntitoimenpiteiden välivaiheen tarkastelun vireillepanosta ja käynnisti tutkimuksen.

| (4) | Menettely pantiin vireille pyynnöstä, jonka oli esittänyt Eucoke-EEIG, jäljempänä ”pyynnön esittäjä”, yhteisön yli 80 mm:n koksin tuotannon pääosaa edustavien tuottajien puolesta. Pyynnön esittäjä väitti, että Kiinan kansantasavallan osalta polkumyynti oli jatkunut ja jopa lisääntynyt ja etteivät voimassa olevat toimenpiteet enää riittäneet torjumaan polkumyynnin haitallisia vaikutuksia. Tarkastelua koskevaan pyyntöön sisältynyt näyttö katsottiin riittäväksi perusteeksi tutkimuksen vireillepanemiseksi. |
| --- | --- |

(4)

Menettely pantiin vireille pyynnöstä, jonka oli esittänyt Eucoke-EEIG, jäljempänä ”pyynnön esittäjä”, yhteisön yli 80 mm:n koksin tuotannon pääosaa edustavien tuottajien puolesta. Pyynnön esittäjä väitti, että Kiinan kansantasavallan osalta polkumyynti oli jatkunut ja jopa lisääntynyt ja etteivät voimassa olevat toimenpiteet enää riittäneet torjumaan polkumyynnin haitallisia vaikutuksia. Tarkastelua koskevaan pyyntöön sisältynyt näyttö katsottiin riittäväksi perusteeksi tutkimuksen vireillepanemiseksi.

| (5) | Komissio ilmoitti välivaiheen tarkastelun vireillepanosta virallisesti niille tuottajille/viejille, tuojille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, asianomaisen viejämaan edustajille, pyynnön esittäneelle yhteisön tuotannonalalle ja muille tiedossa olleille yhteisön tuottajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi tarkastelun vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(5)

Komissio ilmoitti välivaiheen tarkastelun vireillepanosta virallisesti niille tuottajille/viejille, tuojille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, asianomaisen viejämaan edustajille, pyynnön esittäneelle yhteisön tuotannonalalle ja muille tiedossa olleille yhteisön tuottajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi tarkastelun vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa.

3.   Toimenpiteiden soveltamatta jättäminen

| (6) | Muistutetaan, että tähän menettelyyn kuuluvan tutkimuksen aikana joukko asianomaisia osapuolia toimitti tietoja tutkimusajanjakson (1 päivästä lokakuuta 200130 päivään syyskuuta 2002), jälkeen ilmenneestä markkinaolosuhteiden muutoksesta ja näin täytti perusasetuksen 14 artiklan 4 kohdassa asetetut vaatimukset sille, että voimassa olevat toimenpiteet jätettäisiin soveltamatta. |
| --- | --- |

(6)

Muistutetaan, että tähän menettelyyn kuuluvan tutkimuksen aikana joukko asianomaisia osapuolia toimitti tietoja tutkimusajanjakson (1 päivästä lokakuuta 200130 päivään syyskuuta 2002), jälkeen ilmenneestä markkinaolosuhteiden muutoksesta ja näin täytti perusasetuksen 14 artiklan 4 kohdassa asetetut vaatimukset sille, että voimassa olevat toimenpiteet jätettäisiin soveltamatta.

| (7) | Tutkimus osoitti, että kaikki edellytykset polkumyyntitoimenpiteiden soveltamatta jättämiselle täyttyivät. Sen vuoksi polkumyyntitullin soveltaminen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan, läpimitaltaan yli 80 millimetrin kappaleina olevan kivihiilikoksin tuonnissa keskeytettiin komission päätöksellä N:o 264/2004/EY (5) yhdeksän kuukauden ajaksi. |
| --- | --- |

(7)

Tutkimus osoitti, että kaikki edellytykset polkumyyntitoimenpiteiden soveltamatta jättämiselle täyttyivät. Sen vuoksi polkumyyntitullin soveltaminen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan, läpimitaltaan yli 80 millimetrin kappaleina olevan kivihiilikoksin tuonnissa keskeytettiin komission päätöksellä N:o 264/2004/EY (5) yhdeksän kuukauden ajaksi.

4.   Hakemuksen peruutus

| (8) | Eucoke-EEIG peruutti virallisesti hakemuksensa komissiolle osoitetulla 15 päivänä joulukuuta 2003 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(8)

Eucoke-EEIG peruutti virallisesti hakemuksensa komissiolle osoitetulla 15 päivänä joulukuuta 2003 päivätyllä kirjeellä.

| (9) | Ottaen huomioon, ettei tutkimuksessa ole ilmennyt seikkoja, jotka osoittaisivat menettelyn päättämisen olevan vastoin yhteisön etua, katsotaan, että perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdan nojalla kyseessä oleva menettely olisi päätettävä. |
| --- | --- |

(9)

Ottaen huomioon, ettei tutkimuksessa ole ilmennyt seikkoja, jotka osoittaisivat menettelyn päättämisen olevan vastoin yhteisön etua, katsotaan, että perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdan nojalla kyseessä oleva menettely olisi päätettävä.

5.   Toimenpiteiden muoto

| (10) | Tutkimuksessa todettiin kuitenkin, että oli tarpeen selventää voimassa olevia toimenpiteitä ottaen huomioon eräällä taloudellisella toimijalla toimenpiteiden soveltamisessa ilmenneet ongelmat. Todettiin näet, että yhden jäsenvaltion tulliviranomaiset kantoivat polkumyyntitullin koksilähetyksistä, jotka oli tarkoitettu käytettäväksi masuuneissa eli kohteessa, joka ei kuulu polkumyyntitoimenpiteiden soveltamisalaan ja josta tarkasteltavana oleva tuote muodostaa vain pienen osan. Toimenpiteiden tehokkaamman ja yhtenäisemmän täytäntöönpanon varmistamiseksi korvataan päätöksessä N:o 2730/2000/EHTY säädetty tarkasteltavana olevaa tuotetta pienempinä kappaleina olevan kivihiilikoksin ja läpimitaltaan enintään 100 millimetrin kappaleina olevan kivihiilikoksin sekoitusta koskeva vapautus vapautuksella, joka koskee läpimitaltaan yli 80 millimetrin kappaleina olevaa koksia enintään 20 prosenttia sisältäviä sekoituksia. Mittausmenetelmänä olisi käytettävä ISO:n standardia. |
| --- | --- |

(10)

Tutkimuksessa todettiin kuitenkin, että oli tarpeen selventää voimassa olevia toimenpiteitä ottaen huomioon eräällä taloudellisella toimijalla toimenpiteiden soveltamisessa ilmenneet ongelmat. Todettiin näet, että yhden jäsenvaltion tulliviranomaiset kantoivat polkumyyntitullin koksilähetyksistä, jotka oli tarkoitettu käytettäväksi masuuneissa eli kohteessa, joka ei kuulu polkumyyntitoimenpiteiden soveltamisalaan ja josta tarkasteltavana oleva tuote muodostaa vain pienen osan. Toimenpiteiden tehokkaamman ja yhtenäisemmän täytäntöönpanon varmistamiseksi korvataan päätöksessä N:o 2730/2000/EHTY säädetty tarkasteltavana olevaa tuotetta pienempinä kappaleina olevan kivihiilikoksin ja läpimitaltaan enintään 100 millimetrin kappaleina olevan kivihiilikoksin sekoitusta koskeva vapautus vapautuksella, joka koskee läpimitaltaan yli 80 millimetrin kappaleina olevaa koksia enintään 20 prosenttia sisältäviä sekoituksia. Mittausmenetelmänä olisi käytettävä ISO:n standardia.

6.   Päätelmät

| (11) | Välivaiheen tarkastelu olisi päätettävä. Voimassa olevien toimenpiteiden soveltamisalaa olisi selvennettävä, |
| --- | --- |

(11)

Välivaiheen tarkastelu olisi päätettävä. Voimassa olevien toimenpiteiden soveltamisalaa olisi selvennettävä,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Päätetään CN-koodiin ex 2704 00 19 (TARIC-koodi 2704001910) luokiteltavan Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan, läpimitaltaan yli 80 millimetrin kappaleina olevan kivihiilikoksin tuonnissa päätöksellä N:o 2730/2000/EHTY käyttöön otettuja lopullisia polkumyyntitoimenpiteitä koskeva välivaiheen tarkastelu.

2 artikla

Korvataan päätöksen N:o 2730/2000/EHTY 1 artikla seuraavasti:

”1 artikla

1.   Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan ja CN-koodiin ex 2704 00 19 (TARIC-koodi 2704001910) luokiteltavan, läpimitaltaan yli 80 millimetrin kappaleina olevan kivihiilikoksin tuonnissa. Kappaleiden läpimitta määritetään standardin ISO 728: 1995 mukaisesti.

2.   Polkumyyntitullin määrä on kiinteä 32,6 euroa tonnilta nettokuivapainosta määritettynä.

3.   Polkumyyntitullia sovelletaan myös läpimitaltaan yli 80 millimetrin kappaleina olevaan kivihiilikoksiin, kun sitä toimitetaan läpimitaltaan yli 80 millimetrin kappaleina ja sitä pienempinä kappaleina olevan kivihiilikoksin sekoituksina edellyttäen, ettei läpimitaltaan yli 80 millimetrin kappaleina olevan kivihiilikoksin määrän todeta olevan yli 20 prosenttia lähetyksen sisältämän sekoituksen kuivapainosta ilmoitettuna. Sekoituksiin sisältyvän läpimitaltaan yli 80 millimetrin kappaleina olevan kivihiilikoksin määrä voidaan määrittää neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (6) 68–70 artiklan mukaisesti näytteen perusteella. Jos läpimitaltaan yli 80 millimetrin kappaleina olevan kivihiilikoksin määrä määritetään näytteen perusteella, näyte on valittava standardin ISO 2309: 1980 mukaisesti.

4.   Tuojan asianmukaisesti perustelemasta hakemuksesta jäsenvaltioiden tulliviranomaiset voivat arvioida uudelleen ja edellä esitetyn selvennyksen huomioon ottaen tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin tilannetta 16 päivän joulukuuta 2000 ja 21 päivän toukokuuta 2004 väliseltä ajalta.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 17 päivänä toukokuuta 2004.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

B. COWEN

---

(1)  EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 461/2004 (EUVL L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  EYVL L 316, 15.12.2000, s. 30.

2

(3)  EYVL L 149, 7.6.2002, s. 3, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 1310/2002 (EYVL L 192, 20.7.2002, s. 9).

3

(4)  EYVL L 308, 11.12.2002, s. 2.

4

(5)  EUVL L 81, 19.3.2004, s. 89.

5

(6)  EYVL L 302, 19.10.1992, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 60/2004 (EUVL L 9, 15.1.2004, s. 8).”

6

---

| 20.5.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 183/4 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 183/4

---

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 998/2004,

annettu 17 päivänä toukokuuta 2004,

lopullisten polkumyyntitullien käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta ja Venäjältä peräisin olevan tietynlaisen alumiinifolion tuonnissa annetun asetuksen (EY) N:o 950/2001 muuttamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), jäljempänä ”perusasetus” ja erityisesti sen 8 artiklan, 11 artiklan 3 kohdan ja 22 artiklan c alakohdan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka se on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   MENETTELY

1.   Voimassa olevat toimenpiteet

| (1) | Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 950/2001 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin muun muassa Venäjältä peräisin olevan tietynlaisen alumiinifolion, jäljempänä ”tarkasteltavana oleva tuote”, tuonnissa yhteisöön. Toukokuun 16 päivänä 2001 tehdyllä komission päätöksellä 2001/381/EY (3) hyväksyttiin sitoumus, jonka oli tehnyt venäläinen vientiä harjoittava tuottaja United Company Siberian Aluminium. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 950/2001 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin muun muassa Venäjältä peräisin olevan tietynlaisen alumiinifolion, jäljempänä ”tarkasteltavana oleva tuote”, tuonnissa yhteisöön. Toukokuun 16 päivänä 2001 tehdyllä komission päätöksellä 2001/381/EY (3) hyväksyttiin sitoumus, jonka oli tehnyt venäläinen vientiä harjoittava tuottaja United Company Siberian Aluminium.

| (2) | Vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettavaksi lopulliseksi polkumyyntitulliksi tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa Venäjältä vahvistettiin asetuksella (EY) N:o 950/2001 14,9 prosenttia. |
| --- | --- |

(2)

Vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettavaksi lopulliseksi polkumyyntitulliksi tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa Venäjältä vahvistettiin asetuksella (EY) N:o 950/2001 14,9 prosenttia.

2.   Tutkimus

| (3) | Komissio ilmoitti 20 päivänä maaliskuuta 2004Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaisemallaan ilmoituksella (4) tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, Venäjän federaatiosta, Ukrainasta ja Valko-Venäjän tasavallasta peräisin olevien tuotteiden tuontiin sovellettavia polkumyyntitoimenpiteitä koskevien useiden osittaisten välivaiheen tarkastelujen vireillepanosta perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan ja 22 artiklan c alakohdan mukaisesti. Venäjältä peräisin olevan tietynlaisen alumiinifolion tuonnissa käyttöön otettu polkumyyntitoimenpide on yksi vireille pantujen tarkastelujen kohteena olleista toimenpiteistä, jäljempänä ”toimenpiteet”. |
| --- | --- |

(3)

Komissio ilmoitti 20 päivänä maaliskuuta 2004Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaisemallaan ilmoituksella (4) tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, Venäjän federaatiosta, Ukrainasta ja Valko-Venäjän tasavallasta peräisin olevien tuotteiden tuontiin sovellettavia polkumyyntitoimenpiteitä koskevien useiden osittaisten välivaiheen tarkastelujen vireillepanosta perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan ja 22 artiklan c alakohdan mukaisesti. Venäjältä peräisin olevan tietynlaisen alumiinifolion tuonnissa käyttöön otettu polkumyyntitoimenpide on yksi vireille pantujen tarkastelujen kohteena olleista toimenpiteistä, jäljempänä ”toimenpiteet”.

| (4) | Tarkastelut pantiin vireille komission aloitteesta sen tutkimiseksi, olisiko toimenpiteitä mukautettava Euroopan unionin 1 päivänä toukokuuta 2004 tapahtuvan laajentumisen, jäljempänä ”laajentuminen”, johdosta. |
| --- | --- |

(4)

Tarkastelut pantiin vireille komission aloitteesta sen tutkimiseksi, olisiko toimenpiteitä mukautettava Euroopan unionin 1 päivänä toukokuuta 2004 tapahtuvan laajentumisen, jäljempänä ”laajentuminen”, johdosta.

| (5) | Koska tiettyä Venäjältä peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin määrää koskee tällä hetkellä hintasitoumus, toimenpiteiden tarkastelu pantiin vireille sen tutkimiseksi, olisiko 15 jäsenvaltion yhteisöä koskeviin lukuihin perustunutta sitoumusta mukautettava laajentumisen huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(5)

Koska tiettyä Venäjältä peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin määrää koskee tällä hetkellä hintasitoumus, toimenpiteiden tarkastelu pantiin vireille sen tutkimiseksi, olisiko 15 jäsenvaltion yhteisöä koskeviin lukuihin perustunutta sitoumusta mukautettava laajentumisen huomioon ottamiseksi.

3.   Tutkimuksen osapuolet

| (6) | Kaikille komission tiedossa olleille osapuolille, mukaan luettuina yhteisön tuotannonala, yhteisössä toimivat tuottajien tai käyttäjien järjestöt, viejät/tuottajat asianomaisissa maissa, tuojat ja niiden järjestöt, asianomaisten maiden toimivaltaiset viranomaiset sekä asianomaiset osapuolet kymmenessä uudessa, 1 päivänä toukokuuta 2004 Euroopan unioniin liittyvässä jäsenvaltiossa, jäljempänä ”uudet jäsenvaltiot”, ilmoitettiin tutkimuksen vireillepanosta ja annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti, toimittaa tietoja ja niitä tukevaa näyttöä vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Mahdollisuus tulla kuulluiksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä. |
| --- | --- |

(6)

Kaikille komission tiedossa olleille osapuolille, mukaan luettuina yhteisön tuotannonala, yhteisössä toimivat tuottajien tai käyttäjien järjestöt, viejät/tuottajat asianomaisissa maissa, tuojat ja niiden järjestöt, asianomaisten maiden toimivaltaiset viranomaiset sekä asianomaiset osapuolet kymmenessä uudessa, 1 päivänä toukokuuta 2004 Euroopan unioniin liittyvässä jäsenvaltiossa, jäljempänä ”uudet jäsenvaltiot”, ilmoitettiin tutkimuksen vireillepanosta ja annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti, toimittaa tietoja ja niitä tukevaa näyttöä vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Mahdollisuus tulla kuulluiksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.

| (7) | Kantansa esittivät seuraavat asianomaiset osapuolet:






  a) | Yhteisön tuottajien järjestö:






  — | Eurometaux, Bryssel, Belgia |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

Kantansa esittivät seuraavat asianomaiset osapuolet:

a)

Yhteisön tuottajien järjestö:

—

Eurometaux, Bryssel, Belgia

| b) | Vientiä harjoittavat tuottajat:






  — | JSC ”United Company Siberian Aluminium”, Moskova, Venäjä |
| --- | --- | --- |

b)

Vientiä harjoittavat tuottajat:

—

JSC ”United Company Siberian Aluminium”, Moskova, Venäjä

B.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE

| (8) | Tarkasteltavana oleva tuote on vähintään 0,009 millimetriä mutta enintään 0,018 millimetriä paksu, vahvistamaton, valssattu mutta ei enempää valmistettu, enintään 650 millimetrin levyisillä keloilla oleva alumiinifolio, joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 7607 11 10. Tarkasteltavana oleva tuote tunnetaan yleisesti nimellä kotitalousfolio, jäljempänä ”kotitalousfolio”. |
| --- | --- |

(8)

Tarkasteltavana oleva tuote on vähintään 0,009 millimetriä mutta enintään 0,018 millimetriä paksu, vahvistamaton, valssattu mutta ei enempää valmistettu, enintään 650 millimetrin levyisillä keloilla oleva alumiinifolio, joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 7607 11 10. Tarkasteltavana oleva tuote tunnetaan yleisesti nimellä kotitalousfolio, jäljempänä ”kotitalousfolio”.

| (9) | Kotitalousfolio valmistetaan valssaamalla alumiiniharkkoja tai folioaihioita haluttuun paksuuteen. Valssattu folio lämpökäsitellään hehkuttamalla taipuisaksi. Tämän jälkeen kotitalousfolio kelataan enintään 650 millimetrin levyisiksi keloiksi. Kelan leveys on määräävä tekijä kotitalousfolion käytön kannalta, koska kyseisen tuotteen käyttäjät (uudelleenkelaajat) kelaavat talousfolion vähittäismyyntiä varten pieniksi lopputuoterulliksi. Pieniksi rulliksi uudelleenkelattua kotitalousfoliota käytetään monilla tavoin lyhytaikaisena pakkauksena tai kääreenä (pääasiassa kotitalouksissa, suurkeittiöissä sekä elintarvikeliikkeissä ja kukkakaupoissa). |
| --- | --- |

(9)

Kotitalousfolio valmistetaan valssaamalla alumiiniharkkoja tai folioaihioita haluttuun paksuuteen. Valssattu folio lämpökäsitellään hehkuttamalla taipuisaksi. Tämän jälkeen kotitalousfolio kelataan enintään 650 millimetrin levyisiksi keloiksi. Kelan leveys on määräävä tekijä kotitalousfolion käytön kannalta, koska kyseisen tuotteen käyttäjät (uudelleenkelaajat) kelaavat talousfolion vähittäismyyntiä varten pieniksi lopputuoterulliksi. Pieniksi rulliksi uudelleenkelattua kotitalousfoliota käytetään monilla tavoin lyhytaikaisena pakkauksena tai kääreenä (pääasiassa kotitalouksissa, suurkeittiöissä sekä elintarvikeliikkeissä ja kukkakaupoissa).

C.   TUTKIMUKSEN TULOKSET

1.   Asianomaisten osapuolten esittämät väitteet

| (10) | Hintasitoumuksen tehnyt venäläinen vientiä harjoittava tuottaja ilmoitti, että tuonnin määrä, johon hintasitoumusta sovelletaan, perustui sen myyntiin 15 jäsenvaltion unioniin, ja tästä syystä sitoumusta olisi tarkistettava markkinoiden laajentuessa 25 jäsenvaltion unionissa. Se väitti, että tarkistus oli tärkeä muita tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin vieviä viejiä suosivan syrjinnän välttämiseksi. |
| --- | --- |

(10)

Hintasitoumuksen tehnyt venäläinen vientiä harjoittava tuottaja ilmoitti, että tuonnin määrä, johon hintasitoumusta sovelletaan, perustui sen myyntiin 15 jäsenvaltion unioniin, ja tästä syystä sitoumusta olisi tarkistettava markkinoiden laajentuessa 25 jäsenvaltion unionissa. Se väitti, että tarkistus oli tärkeä muita tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin vieviä viejiä suosivan syrjinnän välttämiseksi.

2.   Jäsenvaltioilta saadut huomautukset

| (11) | Jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet kantansa, ja niistä suurin osa tukee toimenpiteiden mukauttamista laajentumisen huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(11)

Jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet kantansa, ja niistä suurin osa tukee toimenpiteiden mukauttamista laajentumisen huomioon ottamiseksi.

3.   Tilannearvio

| (12) | Käytettävissä olevat tiedot analysoitiin, jolloin vahvistui, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Venäjältä uusiin jäsenvaltioihin oli merkittävää. Koska voimassaolevan hintasitoumuksen kohteena oleva tuonnin määrä määritettiin 15 jäsenvaltion yhteisöön suuntautuneen tuonnon perusteella, siinä ei ole otettu huomioon markkinoiden kasvun vaikutusta yhteisön laajennuttua. |
| --- | --- |

(12)

Käytettävissä olevat tiedot analysoitiin, jolloin vahvistui, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Venäjältä uusiin jäsenvaltioihin oli merkittävää. Koska voimassaolevan hintasitoumuksen kohteena oleva tuonnin määrä määritettiin 15 jäsenvaltion yhteisöön suuntautuneen tuonnon perusteella, siinä ei ole otettu huomioon markkinoiden kasvun vaikutusta yhteisön laajennuttua.

4.   Päätelmät

| (13) | Edellä mainittujen seikkojen vuoksi päätellään, että laajentumisen huomioon ottamiseksi on aiheellista mukauttaa toimenpiteitä siten, että ne kattavat uusien jäsenvaltioiden markkinoille tapahtuvan laajemman tuonnin määrän. |
| --- | --- |

(13)

Edellä mainittujen seikkojen vuoksi päätellään, että laajentumisen huomioon ottamiseksi on aiheellista mukauttaa toimenpiteitä siten, että ne kattavat uusien jäsenvaltioiden markkinoille tapahtuvan laajemman tuonnin määrän.

| (14) | Hintasitoumuksen kohteena oleva tuonnin alkuperäinen määrä 15 jäsenvaltion unionin osalta laskettiin hyväksytyn sitoumuksen esittäneen venäläisen tuottajan alkuperäisen tutkimusajanjakson aikana yhteisöön viemän määrän perusteella. Hintasitoumuksen kohteena olevan tuonnin määrän lisäys on laskettu samalla laskumenetelmällä. |
| --- | --- |

(14)

Hintasitoumuksen kohteena oleva tuonnin alkuperäinen määrä 15 jäsenvaltion unionin osalta laskettiin hyväksytyn sitoumuksen esittäneen venäläisen tuottajan alkuperäisen tutkimusajanjakson aikana yhteisöön viemän määrän perusteella. Hintasitoumuksen kohteena olevan tuonnin määrän lisäys on laskettu samalla laskumenetelmällä.

| (15) | Tämän vuoksi katsotaan aiheelliseksi, että komissio voi hyväksyä mukautettua sitoumusta koskevan ehdotuksen, joka kuvastaa laajentumisen jälkeistä tilannetta ja joka perustuu edellä 14 kappaleessa kuvattuun menetelmään, |
| --- | --- |

(15)

Tämän vuoksi katsotaan aiheelliseksi, että komissio voi hyväksyä mukautettua sitoumusta koskevan ehdotuksen, joka kuvastaa laajentumisen jälkeistä tilannetta ja joka perustuu edellä 14 kappaleessa kuvattuun menetelmään,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Komissio voi hyväksyä mukautettua sitoumusta koskevan ehdotuksen, jolla nostetaan päätöksellä 2001/381/EY hyväksytyn hintasitoumuksen kohteena olevan, Venäjältä peräisin olevan tietynlaisen alumiinifolion tuonnin määrää. Korotus lasketaan samalla laskumenetelmällä, jota käytettiin alkuperäistä hintasitoumusta määritettäessä 15 jäsenvaltion yhteisön osalta, eli hyväksytyn sitoumuksen esittäneen venäläisen tuottajan yhteisöön viemän määrän perusteella.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 17 päivänä toukokuuta 2004.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

B. COWEN

---

(1)  EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 461/2004 (EUVL L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  EYVL L 134, 17.5.2001, s. 1.

2

(3)  EYVL 134, 17.5.2001, s. 67.

3

(4)  EYVL C 70, 20.3.2004, s. 15.

4

---

| 20.5.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 183/7 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 183/7

---

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 999/2004,

annettu 17 päivänä toukokuuta 2004,

lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta, Korean tasavallasta, Malesiasta ja Thaimaasta peräisin olevien väritelevisiovastaanottimien tuonnissa sekä Singaporesta peräisin olevien väritelevisiovastaanottimien tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn päättämisestä annetun asetuksen (EY) N:o 1531/2002 soveltamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), jäljempänä ”perusasetus”, ja erityisesti sen 8 artiklan, 11 artiklan 3 kohdan ja 22 artiklan c alakohdan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   MENETTELY

1.   Voimassa olevat toimenpiteet

| (1) | Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1531/2002 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin muun muassa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien väritelevisiovastaanottimien tuonnissa yhteisöön. Komission päätöksellä 2002/683/EY (3) hyväksyttiin sitoumus seuraavilta seitsemältä kiinalaiselta viejältä: Haier Electrical Appliances Corporation Ltd, Hisense Import & Export Co., Ltd, Konka Group Co., Ltd, Sichuan Changhong Electric Co. Ltd, Skyworth Multimedia International (Shenzhen) Co., Ltd, TCL King Electrical Appliances (HuiZhou) Co., Ltd ja Xiamen Overseas Chinese Electronic Co, Ltd. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1531/2002 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin muun muassa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien väritelevisiovastaanottimien tuonnissa yhteisöön. Komission päätöksellä 2002/683/EY (3) hyväksyttiin sitoumus seuraavilta seitsemältä kiinalaiselta viejältä: Haier Electrical Appliances Corporation Ltd, Hisense Import & Export Co., Ltd, Konka Group Co., Ltd, Sichuan Changhong Electric Co. Ltd, Skyworth Multimedia International (Shenzhen) Co., Ltd, TCL King Electrical Appliances (HuiZhou) Co., Ltd ja Xiamen Overseas Chinese Electronic Co, Ltd.

| (2) | Asianomaisen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan tuotteen tuonnissa kannettava, vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava tulli vahvistettiin asetuksessa (EY) N:o 1531/2002 44,6 prosentiksi. |
| --- | --- |

(2)

Asianomaisen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan tuotteen tuonnissa kannettava, vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava tulli vahvistettiin asetuksessa (EY) N:o 1531/2002 44,6 prosentiksi.

2.   Tutkimus

| (3) | Komissio ilmoitti 20 päivänä maaliskuuta 2004Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (4) panevansa perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan ja 22 artiklan c alakohdan nojalla vireille joukon osittaisia välivaiheen tarkasteluja, jotka koskevat tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, Venäjän federaatiosta, Ukrainasta ja Valko-Venäjältä peräisin olevien tuotteiden tuontiin sovellettavia polkumyyntitoimenpiteitä. Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien väritelevisiovastaanottimien tuonnissa käyttöön otettu polkumyyntitoimenpide on yksi tarkastelun kohteena olevista toimenpiteistä, jäljempänä ”toimenpiteet”. |
| --- | --- |

(3)

Komissio ilmoitti 20 päivänä maaliskuuta 2004Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (4) panevansa perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan ja 22 artiklan c alakohdan nojalla vireille joukon osittaisia välivaiheen tarkasteluja, jotka koskevat tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, Venäjän federaatiosta, Ukrainasta ja Valko-Venäjältä peräisin olevien tuotteiden tuontiin sovellettavia polkumyyntitoimenpiteitä. Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien väritelevisiovastaanottimien tuonnissa käyttöön otettu polkumyyntitoimenpide on yksi tarkastelun kohteena olevista toimenpiteistä, jäljempänä ”toimenpiteet”.

| (4) | Tarkastelu pantiin vireille komission aloitteesta sen selvittämiseksi, olisiko toimenpiteitä syytä mukauttaa 1 päivänä toukokuuta 2004 tapahtuvan Euroopan unionin laajentumisen, jäljempänä ”laajentuminen”, johdosta. |
| --- | --- |

(4)

Tarkastelu pantiin vireille komission aloitteesta sen selvittämiseksi, olisiko toimenpiteitä syytä mukauttaa 1 päivänä toukokuuta 2004 tapahtuvan Euroopan unionin laajentumisen, jäljempänä ”laajentuminen”, johdosta.

| (5) | Koska tiettyyn osaan asianomaisen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan tuotteen tuontia sovelletaan tällä hetkellä määrälliseen rajoitukseen perustuvaa hintasitoumusta, toimenpiteiden osalta pantiin vireille tarkastelu sen selvittämiseksi, olisiko kyseistä sitoumusta, joka perustuu 15 jäsenvaltion yhteisöä koskeviin tietoihin, syytä mukauttaa laajentumisen huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(5)

Koska tiettyyn osaan asianomaisen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan tuotteen tuontia sovelletaan tällä hetkellä määrälliseen rajoitukseen perustuvaa hintasitoumusta, toimenpiteiden osalta pantiin vireille tarkastelu sen selvittämiseksi, olisiko kyseistä sitoumusta, joka perustuu 15 jäsenvaltion yhteisöä koskeviin tietoihin, syytä mukauttaa laajentumisen huomioon ottamiseksi.

3.   Tutkimuksen osapuolet

| (6) | Kaikille komission tiedossa oleville asianomaisille osapuolille kuten yhteisön tuotannonalalle, tuottajien tai käyttäjien järjestöille yhteisössä, asianomaisten maiden viejille/tuottajille, tuojille ja niiden järjestöille ja asianomaisten maiden toimivaltaisille viranomaisille sekä asianomaisille osapuolille Euroopan unioniin 1 päivänä toukokuuta 2004 liittyneissä kymmenessä uudessa jäsenvaltiossa ilmoitettiin tutkimuksen vireillepanosta ja niille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti sekä toimittaa tietoja ja asiaa tukevaa näyttöä tarkastelun vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Mahdollisuus tulla kuulluiksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa aihetta. |
| --- | --- |

(6)

Kaikille komission tiedossa oleville asianomaisille osapuolille kuten yhteisön tuotannonalalle, tuottajien tai käyttäjien järjestöille yhteisössä, asianomaisten maiden viejille/tuottajille, tuojille ja niiden järjestöille ja asianomaisten maiden toimivaltaisille viranomaisille sekä asianomaisille osapuolille Euroopan unioniin 1 päivänä toukokuuta 2004 liittyneissä kymmenessä uudessa jäsenvaltiossa ilmoitettiin tutkimuksen vireillepanosta ja niille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti sekä toimittaa tietoja ja asiaa tukevaa näyttöä tarkastelun vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Mahdollisuus tulla kuulluiksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa aihetta.

| (7) | Seuraavat asianomaiset osapuolet esittivät näkökantansa asiasta:






  a) | Yhteisön tuottaja:






  — | Royal Philips Electronics, Eindhoven, Alankomaat |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

Seuraavat asianomaiset osapuolet esittivät näkökantansa asiasta:

a)

Yhteisön tuottaja:

—

Royal Philips Electronics, Eindhoven, Alankomaat

| b) | Vientiä harjoittavat tuottajat:






  — | Kiinan kauppakamari, Peking, Kiinan kansantasavalta, edustaen seuraavia vientiä harjoittavia tuottajia: |
| --- | --- | --- |

b)

Vientiä harjoittavat tuottajat:

—

Kiinan kauppakamari, Peking, Kiinan kansantasavalta, edustaen seuraavia vientiä harjoittavia tuottajia:

| — | Haier Electrical Appliances Corporation Ltd |
| --- | --- |

—

Haier Electrical Appliances Corporation Ltd

| — | Hisense Import & Export Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Hisense Import & Export Co., Ltd

| — | Konka Group Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Konka Group Co., Ltd

| — | Sichuan Changhong Electric Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Sichuan Changhong Electric Co. Ltd

| — | Skyworth Multimedia International (Shenzhen) Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Skyworth Multimedia International (Shenzhen) Co., Ltd

| — | TCL King Electrical Appliances (HuiZhou) Co., Ltd |
| --- | --- |

—

TCL King Electrical Appliances (HuiZhou) Co., Ltd

| — | Xiamen Overseas Chinese Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Xiamen Overseas Chinese Electronic Co., Ltd.

B.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE

| (8) | Tarkasteltavana oleva tuote on väritelevisiovastaanotin, jonka kuvaruudun läpimitta on yli 15,5 cm, myös jos samaan ulkokuoreen on yhdistetty yleisradiovastaanotin ja/tai kello. Kyseinen tuote luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 8528 12 52, 8528 12 54, 8528 12 56, 8528 12 58, ex 8528 12 62 ja 8528 12 66. |
| --- | --- |

(8)

Tarkasteltavana oleva tuote on väritelevisiovastaanotin, jonka kuvaruudun läpimitta on yli 15,5 cm, myös jos samaan ulkokuoreen on yhdistetty yleisradiovastaanotin ja/tai kello. Kyseinen tuote luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 8528 12 52, 8528 12 54, 8528 12 56, 8528 12 58, ex 8528 12 62 ja 8528 12 66.

C.   TUTKIMUKSEN TULOKSET

1.   Asianomaisten osapuolten esittämät väitteet

| (9) | Kiinan koneiden ja elektroniikan tuonti- ja vientikauppakamari (China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronic Products eli CCCME), joka edustaa niitä yrityksiä, jotka yhdessä sen kanssa tarjosivat hyväksytyksi tullutta sitoumusta, totesi, että hintasitoumuksen kohteena olevan tuonnin määrä määritettiin osuutena 15 jäsenvaltiota käsittävän unionin todettavissa olevasta kulutuksesta. CCCME:n näkemyksen mukaan sitoumusta olisi tarkistettava, jotta 25 jäsenvaltiosta koostuvan unionin markkinat tulisivat asianmukaisesti huomioon otetuiksi. Se väitti, että tämä tarkistus on välttämätön, jotta voitaisiin välttää syrjintä suhteessa muihin tarkasteltavana olevaa tuotetta Euroopan unioniin vieviin toimijoihin. |
| --- | --- |

(9)

Kiinan koneiden ja elektroniikan tuonti- ja vientikauppakamari (China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronic Products eli CCCME), joka edustaa niitä yrityksiä, jotka yhdessä sen kanssa tarjosivat hyväksytyksi tullutta sitoumusta, totesi, että hintasitoumuksen kohteena olevan tuonnin määrä määritettiin osuutena 15 jäsenvaltiota käsittävän unionin todettavissa olevasta kulutuksesta. CCCME:n näkemyksen mukaan sitoumusta olisi tarkistettava, jotta 25 jäsenvaltiosta koostuvan unionin markkinat tulisivat asianmukaisesti huomioon otetuiksi. Se väitti, että tämä tarkistus on välttämätön, jotta voitaisiin välttää syrjintä suhteessa muihin tarkasteltavana olevaa tuotetta Euroopan unioniin vieviin toimijoihin.

2.   Jäsenvaltioista saadut huomautukset

| (10) | Jäsenvaltiot ovat esittäneet näkemyksensä asiasta ja enemmistö niistä kannattaa toimenpiteiden mukauttamista laajentumisen huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(10)

Jäsenvaltiot ovat esittäneet näkemyksensä asiasta ja enemmistö niistä kannattaa toimenpiteiden mukauttamista laajentumisen huomioon ottamiseksi.

3.   Arvio

| (11) | Käytettävissä olevien tietojen tarkastelu vahvisti, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Kiinan kansantasavallasta kymmeneen uuteen jäsenvaltioon on määrältään merkittävää. Koska voimassa olevan hintasitoumuksen kohteena olevan tuonnin määrä määritettiin 15 jäsenvaltiota käsittävää unionia koskevien tietojen perusteella, siinä ei oteta huomioon niitä vaikutuksia, jotka aiheutuvat markkinoiden kasvusta laajentumisen johdosta. |
| --- | --- |

(11)

Käytettävissä olevien tietojen tarkastelu vahvisti, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Kiinan kansantasavallasta kymmeneen uuteen jäsenvaltioon on määrältään merkittävää. Koska voimassa olevan hintasitoumuksen kohteena olevan tuonnin määrä määritettiin 15 jäsenvaltiota käsittävää unionia koskevien tietojen perusteella, siinä ei oteta huomioon niitä vaikutuksia, jotka aiheutuvat markkinoiden kasvusta laajentumisen johdosta.

4.   Päätelmät

| (12) | Edellä esitetyn perusteella päätellään, että toimenpiteitä on laajentumisen vuoksi aiheellista mukauttaa kymmeneen uuteen jäsenvaltioon suuntautuvasta tuonnista johtuvien lisämäärien huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(12)

Edellä esitetyn perusteella päätellään, että toimenpiteitä on laajentumisen vuoksi aiheellista mukauttaa kymmeneen uuteen jäsenvaltioon suuntautuvasta tuonnista johtuvien lisämäärien huomioon ottamiseksi.

| (13) | Hintasitoumuksen kohteena olevan tuonnin alkuperäinen määrä määritettiin 15 jäsenvaltiota käsittävän unionin osalta vähitellen kasvavaksi määräksi, joka saavuttaa tietyn osuuden Euroopan unionin todettavissa olevasta kulutuksesta viidentenä sitoumuksen voimassaolovuotena. Hintasitoumuksen kohteena olevan tuonnin lisäys voidaan laskea samaa menetelmää käyttäen. |
| --- | --- |

(13)

Hintasitoumuksen kohteena olevan tuonnin alkuperäinen määrä määritettiin 15 jäsenvaltiota käsittävän unionin osalta vähitellen kasvavaksi määräksi, joka saavuttaa tietyn osuuden Euroopan unionin todettavissa olevasta kulutuksesta viidentenä sitoumuksen voimassaolovuotena. Hintasitoumuksen kohteena olevan tuonnin lisäys voidaan laskea samaa menetelmää käyttäen.

| (14) | Näin ollen komission olisi aiheellista voida hyväksyä ehdotus mainitun sitoumuksen muuttamisesta niin, että siinä otetaan huomioon laajentumisen jälkeinen tilanne edellä 13 kappaleessa kuvattua menetelmää käyttäen, |
| --- | --- |

(14)

Näin ollen komission olisi aiheellista voida hyväksyä ehdotus mainitun sitoumuksen muuttamisesta niin, että siinä otetaan huomioon laajentumisen jälkeinen tilanne edellä 13 kappaleessa kuvattua menetelmää käyttäen,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Komissio voi hyväksyä ehdotuksen, joka koskee Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien väritelevisiovastaanottimien tuonnissa tehdyllä päätöksellä 2002/683/EY hyväksytyn hintasitoumuksen soveltamisalaan kuuluvan tuonnin määrän lisäämistä koskevaa muutettua sitoumusta. Tämä lisäys lasketaan käyttäen samaa menetelmää kuin vahvistettaessa alkuperäistä hintasitoumusta 15 jäsenvaltiota käsittävää unionia varten eli se määritetään vähitellen kasvavaksi määräksi, joka saavuttaa tietyn osuuden Euroopan unionin todettavissa olevasta kulutuksesta viidentenä sitoumuksen voimassaolovuotena.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 17 päivänä toukokuuta 2004.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

B. COWEN

---

(1)  EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 461/2004 (EUVL L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  EYVL L 231, 29.8.2002, s. 1.

2

(3)  EYVL L 231, 29.8.2002, s. 42.

3

(4)  EYVL C 70, 20.3.2004, s. 15.

4

---

| 20.5.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 183/10 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 183/10

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1000/2004,

annettu 18 päivänä toukokuuta 2004,

Venäjän federaatiosta peräisin olevien tiettyjen piiseosteisesta sähköteknisestä teräksestä valmistettujen suuntaisrakeisten levyvalmisteiden, joiden leveys on suurempi kuin 500 mm, tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn yhteydessä tarjottujen sitoumusten hyväksymisestä sekä Venäjän federaatiosta peräisin olevien tiettyjen suuntaisrakeisten sähköteknisten levyvalmisteiden tuonnin kirjaamisvelvoitteesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), jäljempänä ”perusasetus”, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 461/2004 (2), ja erityisesti sen 8 artiklan, 11 artiklan 3 kohdan, 21 artiklan ja 22 artiklan c alakohdan,

on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   MENETTELY

1.   Voimassa olevat toimenpiteet

| (1) | Neuvosto muutti asetuksella (EY) N:o 990/2004 (3) asetusta (EY) N:o 151/2003 (4) lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Venäjän federaatiosta, jäljempänä ”Venäjä”, peräisin olevien suuntaisrakeisten sähköteknisten levyvalmisteiden, jäljempänä ”tarkasteltavana oleva tuote”, tuonnissa. Vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana nettohintaan sovellettava tulli on 40,1 prosenttia Novolipetsk Iron & Steel Corporation -yrityksen valmistaman ja 14,7 prosenttia OOO Viz Stal -yrityksen valmistaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto muutti asetuksella (EY) N:o 990/2004 (3) asetusta (EY) N:o 151/2003 (4) lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Venäjän federaatiosta, jäljempänä ”Venäjä”, peräisin olevien suuntaisrakeisten sähköteknisten levyvalmisteiden, jäljempänä ”tarkasteltavana oleva tuote”, tuonnissa. Vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana nettohintaan sovellettava tulli on 40,1 prosenttia Novolipetsk Iron & Steel Corporation -yrityksen valmistaman ja 14,7 prosenttia OOO Viz Stal -yrityksen valmistaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa.

2.   Tutkimus

| (2) | Komissio ilmoitti 20 päivänä maaliskuuta 2004Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (5) voimassa olevia toimenpiteitä, jäljempänä ”toimenpiteet”, koskevan osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanosta perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan ja 22 artiklan c alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Komissio ilmoitti 20 päivänä maaliskuuta 2004Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (5) voimassa olevia toimenpiteitä, jäljempänä ”toimenpiteet”, koskevan osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanosta perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan ja 22 artiklan c alakohdan mukaisesti.

| (3) | Tarkastelu pantiin vireille komission aloitteesta sen selvittämiseksi, olisiko Euroopan unionin 1 päivänä toukokuuta 2004 tapahtuvan laajentumisen, jäljempänä ”laajentuminen”, seurauksena ja yhteisön etu huomioon ottaen tarpeen mukauttaa toimenpiteitä kaikkiin asianomaisiin osapuoliin, käyttäjät, jakelijat ja kuluttajat mukaan luettuina, kohdistuvien äkillisten ja kohtuuttoman kielteisten vaikutusten välttämiseksi. |
| --- | --- |

(3)

Tarkastelu pantiin vireille komission aloitteesta sen selvittämiseksi, olisiko Euroopan unionin 1 päivänä toukokuuta 2004 tapahtuvan laajentumisen, jäljempänä ”laajentuminen”, seurauksena ja yhteisön etu huomioon ottaen tarpeen mukauttaa toimenpiteitä kaikkiin asianomaisiin osapuoliin, käyttäjät, jakelijat ja kuluttajat mukaan luettuina, kohdistuvien äkillisten ja kohtuuttoman kielteisten vaikutusten välttämiseksi.

| (4) | Kaikille asianomaisille osapuolille kuten yhteisön tuotannonalalle, tuottajien tai käyttäjien järjestöille yhteisössä, viejille/tuottajille asianomaisissa maissa, tuojille ja niiden järjestöille ja asianomaisten maiden toimivaltaisille viranomaisille sekä asianomaisille osapuolille Euroopan unioniin 1 päivänä toukokuuta 2004 liittyneissä kymmenessä uudessa jäsenvaltiossa ilmoitettiin tutkimuksen vireillepanosta ja niille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja toimittaa tietoja ja asiaa tukeva näyttö tarkastelun vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Mahdollisuus tulla kuulluiksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä. |
| --- | --- |

(4)

Kaikille asianomaisille osapuolille kuten yhteisön tuotannonalalle, tuottajien tai käyttäjien järjestöille yhteisössä, viejille/tuottajille asianomaisissa maissa, tuojille ja niiden järjestöille ja asianomaisten maiden toimivaltaisille viranomaisille sekä asianomaisille osapuolille Euroopan unioniin 1 päivänä toukokuuta 2004 liittyneissä kymmenessä uudessa jäsenvaltiossa ilmoitettiin tutkimuksen vireillepanosta ja niille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja toimittaa tietoja ja asiaa tukeva näyttö tarkastelun vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Mahdollisuus tulla kuulluiksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.

3.   Tutkimuksen tulokset

| (5) | Kuten neuvoston asetuksessa (EY) N:o 990/2004 esitetään, tutkimuksessa pääteltiin, että toimenpiteiden mukauttaminen on yhteisön edun mukaista edellyttäen, että mukautus ei huomattavasti vähennä kaupan suojan toivottua tasoa. |
| --- | --- |

(5)

Kuten neuvoston asetuksessa (EY) N:o 990/2004 esitetään, tutkimuksessa pääteltiin, että toimenpiteiden mukauttaminen on yhteisön edun mukaista edellyttäen, että mukautus ei huomattavasti vähennä kaupan suojan toivottua tasoa.

4.   Sitoumukset

| (6) | Komissio ehdotti asetuksen (EY) N:o 990/2004 päätelmien perusteella perusasetuksen 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti sitoumuksia asianomaisille yrityksille. Tämän johdosta sitoumuksia tarjosivat i) yksi tarkasteltavana olevan tuotteen Venäjällä toimiva vientiä harjoittava tuottaja (Novolipetsk Iron & Steel Corporation) yhdessä Sveitsissä toimivan yrityksen (Stinol A.G.) kanssa ja ii) toinen Venäjällä toimiva tarkasteltavana olevan tuotteen vientiä harjoittava tuottaja (OOO Viz Stal) yhdessä siihen etuyhteydessä olevan Sveitsissä toimivan yrityksen (Duferco S.A.) kanssa. |
| --- | --- |

(6)

Komissio ehdotti asetuksen (EY) N:o 990/2004 päätelmien perusteella perusasetuksen 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti sitoumuksia asianomaisille yrityksille. Tämän johdosta sitoumuksia tarjosivat i) yksi tarkasteltavana olevan tuotteen Venäjällä toimiva vientiä harjoittava tuottaja (Novolipetsk Iron & Steel Corporation) yhdessä Sveitsissä toimivan yrityksen (Stinol A.G.) kanssa ja ii) toinen Venäjällä toimiva tarkasteltavana olevan tuotteen vientiä harjoittava tuottaja (OOO Viz Stal) yhdessä siihen etuyhteydessä olevan Sveitsissä toimivan yrityksen (Duferco S.A.) kanssa.

| (7) | Olisi huomattava, että perusasetuksen 22 artiklan c alakohdan mukaisesti kyseisiä sitoumuksia pidetään erityistoimenpiteinä, sillä ne eivät asetuksen (EY) N:o 990/2004 päätelmien mukaisesti suoraan vastaa polkumyyntitullia. |
| --- | --- |

(7)

Olisi huomattava, että perusasetuksen 22 artiklan c alakohdan mukaisesti kyseisiä sitoumuksia pidetään erityistoimenpiteinä, sillä ne eivät asetuksen (EY) N:o 990/2004 päätelmien mukaisesti suoraan vastaa polkumyyntitullia.

| (8) | Sitoumukset velvoittavat kuitenkin asetuksen (EY) N:o 990/2004 mukaisesti kunkin vientiä harjoittavan tuottajan noudattamaan tuonnin enimmäismääriä, ja jotta sitoumuksia voidaan valvoa, asianomaiset vientiä harjoittavat tuottajat ovat myös sitoutuneet yleisesti noudattamaan perinteisiä myynnin rakenteitaan kymmenessä uudessa jäsenvaltiossa oleville yksittäisille asiakkaille suuntautuvassa myynnissään. Vientiä harjoittavat tuottajat ovat myös tietoisia siitä, että jos näiden kaupan perinteisten rakenteiden todetaan muuttuneen merkittävästi tai jos ilmenee, että sitoumusten valvonta on jostain syystä vaikeutunut tai käynyt mahdottomaksi, komissiolla on oikeus peruuttaa yrityksen esittämää sitoumusta koskeva hyväksyntä ja ottaa sen sijaan käyttöön lopulliset polkumyyntitullit, tai komissio voi mukauttaa enimmäismäärää taikka toteuttaa muita korjaavia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(8)

Sitoumukset velvoittavat kuitenkin asetuksen (EY) N:o 990/2004 mukaisesti kunkin vientiä harjoittavan tuottajan noudattamaan tuonnin enimmäismääriä, ja jotta sitoumuksia voidaan valvoa, asianomaiset vientiä harjoittavat tuottajat ovat myös sitoutuneet yleisesti noudattamaan perinteisiä myynnin rakenteitaan kymmenessä uudessa jäsenvaltiossa oleville yksittäisille asiakkaille suuntautuvassa myynnissään. Vientiä harjoittavat tuottajat ovat myös tietoisia siitä, että jos näiden kaupan perinteisten rakenteiden todetaan muuttuneen merkittävästi tai jos ilmenee, että sitoumusten valvonta on jostain syystä vaikeutunut tai käynyt mahdottomaksi, komissiolla on oikeus peruuttaa yrityksen esittämää sitoumusta koskeva hyväksyntä ja ottaa sen sijaan käyttöön lopulliset polkumyyntitullit, tai komissio voi mukauttaa enimmäismäärää taikka toteuttaa muita korjaavia toimenpiteitä.

| (9) | Sitoumusten ehtona on myös, että jos niitä jollakin tavalla rikotaan, komissio voi peruuttaa hyväksyntänsä ja ottaa sen sijaan käyttöön lopulliset polkumyyntitullit. |
| --- | --- |

(9)

Sitoumusten ehtona on myös, että jos niitä jollakin tavalla rikotaan, komissio voi peruuttaa hyväksyntänsä ja ottaa sen sijaan käyttöön lopulliset polkumyyntitullit.

| (10) | Yritykset toimittavat lisäksi komissiolle säännöllisesti yksityiskohtaisia tietoja yhteisöön suuntautuvasta viennistään, joten komissio voi valvoa tehokkaasti sitoumusten noudattamista. |
| --- | --- |

(10)

Yritykset toimittavat lisäksi komissiolle säännöllisesti yksityiskohtaisia tietoja yhteisöön suuntautuvasta viennistään, joten komissio voi valvoa tehokkaasti sitoumusten noudattamista.

| (11) | Jotta komissio voisi valvoa tehokkaasti asianomaisten yritysten antamien sitoumusten noudattamista, sitoumukseen perustuvaa vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevaa ilmoitusta tulliviranomaiselle esitettäessä vapautus polkumyyntitullista on mahdollista saada ainoastaan esittämällä kauppalasku, johon sisältyvät ainakin neuvoston asetuksen (EY) N:o 990/2004 liitteessä mainitut tiedot. Edellä tarkoitetut tiedot ovat välttämättömiä myös siksi, että tulliviranomaiset voisivat riittävällä tarkkuudella varmistua siitä, että lähetys vastaa kaupallisia asiakirjoja. Jos tällaista laskua ei esitetä tai jos se ei vastaa tullille esitettyä tuotetta, on sovellettava asianmukaista polkumyyntitullia. |
| --- | --- |

(11)

Jotta komissio voisi valvoa tehokkaasti asianomaisten yritysten antamien sitoumusten noudattamista, sitoumukseen perustuvaa vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevaa ilmoitusta tulliviranomaiselle esitettäessä vapautus polkumyyntitullista on mahdollista saada ainoastaan esittämällä kauppalasku, johon sisältyvät ainakin neuvoston asetuksen (EY) N:o 990/2004 liitteessä mainitut tiedot. Edellä tarkoitetut tiedot ovat välttämättömiä myös siksi, että tulliviranomaiset voisivat riittävällä tarkkuudella varmistua siitä, että lähetys vastaa kaupallisia asiakirjoja. Jos tällaista laskua ei esitetä tai jos se ei vastaa tullille esitettyä tuotetta, on sovellettava asianmukaista polkumyyntitullia.

| (12) | Edellä esitetyn perusteella tarjottuja sitoumuksia pidetään hyväksyttävinä. |
| --- | --- |

(12)

Edellä esitetyn perusteella tarjottuja sitoumuksia pidetään hyväksyttävinä.

| (13) | Sitoumusten hyväksyntä on voimassa kuuden kuukauden ajan sanotun kuitenkaan rajoittamatta toimenpiteiden tavanomaista kestoa, ja niiden voimassaolo päättyy kyseisen ajan kuluttua, ellei komissio pidä asianmukaisena pidentää erityistoimenpiteiden soveltamisaikaa uudella kuuden kuukauden ajanjaksolla, |
| --- | --- |

(13)

Sitoumusten hyväksyntä on voimassa kuuden kuukauden ajan sanotun kuitenkaan rajoittamatta toimenpiteiden tavanomaista kestoa, ja niiden voimassaolo päättyy kyseisen ajan kuluttua, ellei komissio pidä asianmukaisena pidentää erityistoimenpiteiden soveltamisaikaa uudella kuuden kuukauden ajanjaksolla,

B.   TUONNIN KIRJAAMINEN

| (14) | Kyseessä olevan tapauksen epätavallisten olosuhteiden, kymmenen uuden ja viidentoista vanhan jäsenvaltion hinnaneroista johtuvan sitoumusten rikkomisvaaran sekä sitoumusten lyhytkestoisuuden vuoksi katsotaan, että on olemassa riittävät perusteet tarkasteltavana olevan tuotteen tietyn tuonnin saattamiseksi kirjaamisvelvoitteen alaiseksi enintään yhdeksän kuukauden ajaksi perusasetuksen 14 artiklan 5 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(14)

Kyseessä olevan tapauksen epätavallisten olosuhteiden, kymmenen uuden ja viidentoista vanhan jäsenvaltion hinnaneroista johtuvan sitoumusten rikkomisvaaran sekä sitoumusten lyhytkestoisuuden vuoksi katsotaan, että on olemassa riittävät perusteet tarkasteltavana olevan tuotteen tietyn tuonnin saattamiseksi kirjaamisvelvoitteen alaiseksi enintään yhdeksän kuukauden ajaksi perusasetuksen 14 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

| (15) | Tulliviranomaiset velvoitetaan toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet tarkasteltavana olevan tuotteen Venäjältä yhteisöön suuntautuvan tuonnin kirjaamiseksi, kun viejinä ovat hyväksyttävän sitoumuksen tarjonneet yritykset ja kun kyseisessä tuonnissa haetaan vapautusta polkumyyntitulleista. |
| --- | --- |

(15)

Tulliviranomaiset velvoitetaan toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet tarkasteltavana olevan tuotteen Venäjältä yhteisöön suuntautuvan tuonnin kirjaamiseksi, kun viejinä ovat hyväksyttävän sitoumuksen tarjonneet yritykset ja kun kyseisessä tuonnissa haetaan vapautusta polkumyyntitulleista.

| (16) | Jos sitoumusta todetaan rikotun, rikkomisen alkamispäivästä lukien yhteisössä vapaaseen liikkeeseen luovutetuista tavaroista voidaan kantaa tullit taannehtivasti, |
| --- | --- |

(16)

Jos sitoumusta todetaan rikotun, rikkomisen alkamispäivästä lukien yhteisössä vapaaseen liikkeeseen luovutetuista tavaroista voidaan kantaa tullit taannehtivasti,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Hyväksytään seuraavassa mainittujen vientiä harjoittavien tuottajien Venäjältä peräisin olevien tiettyjen piiseosteisesta sähköteknisestä teräksestä valmistettujen suuntaisrakeisten levyvalmisteiden, joiden leveys on suurempi kuin 500 mm, tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn yhteydessä tarjoamat sitoumukset.

| Maa | Yritys | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- |
| Venäjän federaatio | Tuottaja Novolipetsk Iron & Steel Corporation, Lipetsk, Venäjä, ja myyjä Stinol A.G., Lugano, Sveitsi; ostaja tuojana toimiva ensimmäinen asiakas yhteisössä | A524 |
| Venäjän federaatio | Tuottaja OOO Viz Stal, Jekaterinburg, Venäjä, ja myyjä Duferco S.A., Lugano, Sveitsi; ostaja tuojana toimiva ensimmäinen asiakas yhteisössä | A525 |

Maa

Yritys

Taric-lisäkoodi

Venäjän federaatio

Tuottaja Novolipetsk Iron & Steel Corporation, Lipetsk, Venäjä, ja myyjä Stinol A.G., Lugano, Sveitsi; ostaja tuojana toimiva ensimmäinen asiakas yhteisössä

A524

Venäjän federaatio

Tuottaja OOO Viz Stal, Jekaterinburg, Venäjä, ja myyjä Duferco S.A., Lugano, Sveitsi; ostaja tuojana toimiva ensimmäinen asiakas yhteisössä

A525

2 artikla

Tulliviranomaiset velvoitetaan asetuksen (EY) N:o 384/96 14 artiklan 5 kohdan nojalla toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet 1 artiklassa lueteltujen yritysten tuottamien ja myymien Venäjältä peräisin olevien CN-koodeihin 7225 11 00 (levyvalmisteet, joiden leveys on vähintään 600 millimetriä) ja ex 7226 11 00 (levyvalmisteet, joiden leveys on suurempi kuin 500 millimetriä, mutta vähemmän kuin 600 millimetriä) kuuluvien tiettyjen piiseosteisesta sähköteknisestä teräksestä valmistettujen suuntaisrakeisten levyvalmisteiden, joiden leveys on suurempi kuin 500 mm, yhteisöön suuntautuvan tuonnin kirjaamiseksi, kun tuonnissa haetaan vapautusta neuvoston asetuksella (EY) N:o 990/2204 käyttöön otetuista polkumyyntitulleista.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, ja sitä sovelletaan kuuden kuukauden ajan.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 18 päivänä toukokuuta 2004.

Komission puolesta

Pascal LAMY

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1.

1

(2)  EUVL L 77, 13.3.2004, s. 12.

2

(3)  EUVL L 182, 19.5.2004, s. 5.

3

(4)  EYVL L 25, 30.1.2003, s. 7.

4

(5)  EUVL C 70, 20.3.2004, s. 15.

5

---

| 20.5.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 183/13 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 183/13

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1001/2004,

annettu 18 päivänä toukokuuta 2004,

Venäjän federaatiosta ja Ukrainasta peräisin olevan ammoniumnitraatin tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn yhteydessä tarjottujen sitoumusten hyväksymisestä sekä Venäjän federaatiosta tai Ukrainasta peräisin olevan ammoniumnitraatin tuonnin kirjaamisvelvoitteesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), jäljempänä ”perusasetus”, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 461/2004 (2), ja erityisesti sen 8 artiklan, 11 artiklan 3 kohdan, 21 artiklan ja 22 artiklan c alakohdan,

on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   MENETTELY

1.   Voimassa olevat toimenpiteet

| (1) | Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun ja välivaiheen tarkastelun jälkeen neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 658/2002 (3) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Venäjän federaatiosta, jäljempänä ”Venäjä”, peräisin olevan ammoniumnitraatin, jäljempänä ”tarkasteltavana oleva tuote”, tuonnissa. Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 132/2001 (4) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Ukrainasta peräisin olevan ammoniumnitraatin tuonnissa. Neuvosto muutti asetuksia (EY) N:o 658/2002 ja (EY) N:o 132/2001 asetuksella (EY) N:o 993/2004 (5). |
| --- | --- |

(1)

Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun ja välivaiheen tarkastelun jälkeen neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 658/2002 (3) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Venäjän federaatiosta, jäljempänä ”Venäjä”, peräisin olevan ammoniumnitraatin, jäljempänä ”tarkasteltavana oleva tuote”, tuonnissa. Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 132/2001 (4) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Ukrainasta peräisin olevan ammoniumnitraatin tuonnissa. Neuvosto muutti asetuksia (EY) N:o 658/2002 ja (EY) N:o 132/2001 asetuksella (EY) N:o 993/2004 (5).

| (2) | Kyseessä olevat toimenpiteet ovat paljoustullit, jotka ovat 47,07 euroa tonnilta Venäjän tapauksessa ja 33,25 euroa tonnilta Ukrainan tapauksessa. |
| --- | --- |

(2)

Kyseessä olevat toimenpiteet ovat paljoustullit, jotka ovat 47,07 euroa tonnilta Venäjän tapauksessa ja 33,25 euroa tonnilta Ukrainan tapauksessa.

2.   Tutkimus

| (3) | Komissio ilmoitti 20 päivänä maaliskuuta 2004Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (6) voimassa olevia toimenpiteitä, jäljempänä ”toimenpiteet”, koskevan osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanosta perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan ja 22 artiklan c alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(3)

Komissio ilmoitti 20 päivänä maaliskuuta 2004Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (6) voimassa olevia toimenpiteitä, jäljempänä ”toimenpiteet”, koskevan osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanosta perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan ja 22 artiklan c alakohdan mukaisesti.

| (4) | Tarkastelu pantiin vireille komission aloitteesta sen selvittämiseksi, olisiko Euroopan unionin 1 päivänä toukokuuta 2004 tapahtuvan laajentumisen, jäljempänä ”laajentuminen”, seurauksena ja yhteisön etu huomioon ottaen tarpeen mukauttaa toimenpiteitä kaikkiin asianomaisiin osapuoliin, käyttäjät, jakelijat ja kuluttajat mukaan luettuina, kohdistuvien äkillisten ja kohtuuttoman kielteisten vaikutusten välttämiseksi. |
| --- | --- |

(4)

Tarkastelu pantiin vireille komission aloitteesta sen selvittämiseksi, olisiko Euroopan unionin 1 päivänä toukokuuta 2004 tapahtuvan laajentumisen, jäljempänä ”laajentuminen”, seurauksena ja yhteisön etu huomioon ottaen tarpeen mukauttaa toimenpiteitä kaikkiin asianomaisiin osapuoliin, käyttäjät, jakelijat ja kuluttajat mukaan luettuina, kohdistuvien äkillisten ja kohtuuttoman kielteisten vaikutusten välttämiseksi.

| (5) | Kaikille asianomaisille osapuolille kuten yhteisön tuotannonalalle, tuottajien tai käyttäjien järjestöille yhteisössä, viejille/tuottajille asianomaisissa maissa, tuojille ja niiden järjestöille ja asianomaisten maiden toimivaltaisille viranomaisille sekä asianomaisille osapuolille Euroopan unioniin 1 päivänä toukokuuta 2004 liittyneissä kymmenessä uudessa jäsenvaltiossa ilmoitettiin tutkimuksen vireillepanosta ja niille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja toimittaa tietoja ja asiaa tukeva näyttö tarkastelun vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Mahdollisuus tulla kuulluiksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä. |
| --- | --- |

(5)

Kaikille asianomaisille osapuolille kuten yhteisön tuotannonalalle, tuottajien tai käyttäjien järjestöille yhteisössä, viejille/tuottajille asianomaisissa maissa, tuojille ja niiden järjestöille ja asianomaisten maiden toimivaltaisille viranomaisille sekä asianomaisille osapuolille Euroopan unioniin 1 päivänä toukokuuta 2004 liittyneissä kymmenessä uudessa jäsenvaltiossa ilmoitettiin tutkimuksen vireillepanosta ja niille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja toimittaa tietoja ja asiaa tukeva näyttö tarkastelun vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Mahdollisuus tulla kuulluiksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.

3.   Tutkimuksen tulokset

| (6) | Kuten neuvoston asetuksessa (EY) N:o 993/2004 esitetään, tutkimuksessa pääteltiin, että toimenpiteiden mukauttaminen on yhteisön edun mukaista edellyttäen, että mukautus ei huomattavasti vähennä kaupan suojan toivottua tasoa. |
| --- | --- |

(6)

Kuten neuvoston asetuksessa (EY) N:o 993/2004 esitetään, tutkimuksessa pääteltiin, että toimenpiteiden mukauttaminen on yhteisön edun mukaista edellyttäen, että mukautus ei huomattavasti vähennä kaupan suojan toivottua tasoa.

4.   Sitoumukset

| (7) | Komissio ehdotti asetuksen (EY) N:o 993/2004 päätelmien perusteella perusasetuksen 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti sitoumuksia asianomaisille yrityksille. Tämän johdosta sitoumuksia esittivät i) yksi tarkasteltavana olevan tuotteen Ukrainassa toimiva vientiä harjoittava tuottaja (OJSC ”Azot”), ii) yksi Venäjällä toimiva vientiä harjoittava tuottaja (CJSC MCC Eurochem niiden tuotteiden osalta, jotka on tuotettu sen tuotantolaitoksessa JSC Nak Azot, Venäjä) yhdessä siihen etuyhteydessä olevan yrityksen kanssa (Cumberland Sound Ltd., Brittiläiset Neitsytsaaret), iii) kaksi toisiinsa etuyhteydessä olevaa Venäjällä toimivaa vientiä harjoittavaa tuottajaa erikseen (OAO ”Kirovo – Chepetsky Chimkombinat” ja JSC ”Azot”) ja iv) kaksi toisiinsa etuyhteydessä olevaa vientiä harjoittavaa tuottajaa yhdessä – JSC ”Acron”, Venäjä ja JSC ”Dorogobuzh”, Venäjä. |
| --- | --- |

(7)

Komissio ehdotti asetuksen (EY) N:o 993/2004 päätelmien perusteella perusasetuksen 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti sitoumuksia asianomaisille yrityksille. Tämän johdosta sitoumuksia esittivät i) yksi tarkasteltavana olevan tuotteen Ukrainassa toimiva vientiä harjoittava tuottaja (OJSC ”Azot”), ii) yksi Venäjällä toimiva vientiä harjoittava tuottaja (CJSC MCC Eurochem niiden tuotteiden osalta, jotka on tuotettu sen tuotantolaitoksessa JSC Nak Azot, Venäjä) yhdessä siihen etuyhteydessä olevan yrityksen kanssa (Cumberland Sound Ltd., Brittiläiset Neitsytsaaret), iii) kaksi toisiinsa etuyhteydessä olevaa Venäjällä toimivaa vientiä harjoittavaa tuottajaa erikseen (OAO ”Kirovo – Chepetsky Chimkombinat” ja JSC ”Azot”) ja iv) kaksi toisiinsa etuyhteydessä olevaa vientiä harjoittavaa tuottajaa yhdessä – JSC ”Acron”, Venäjä ja JSC ”Dorogobuzh”, Venäjä.

| (8) | OAO ”Kirovo – Chepetsky Chimkombinat -yrityksen toimittamien ja Internetistä julkisesti saatavilla olevien tietojen perusteella komission tiedossa on, että JSC ”Azot” ja OAO ”Kirovo – Chepetsky Chimkombinat” ovat yhteydessä toisiinsa Agrochemical Corporation ”Azot” -yrityksen kautta, joka omistaa huomattavasti enemmän kuin 5 prosenttia kummankin yrityksen pääomasta. Sen vuoksi ja perusasetuksen 2 artiklan ja komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93” (7), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2286/2003 (8) 143 artiklassa esitetyn etuyhteydessä olevien osapuolten määritelmän mukaisesti komissio katsoo, että JSC ”Azot” ja OAO ”Kirovo – Chepetsky Chimkombinat” ovat etuyhteydessä toisiinsa. Olisi huomattava, että toisen näistä vientiä harjoittavista tuottajista eli OAO ”Kirovo – Chepetsky Chimkombinat” -yrityksen kymmeneen uuteen jäsenvaltioon suuntautuvan viennin määrien todettiin lisääntyneen vuoden 2004 ensimmäisten kuukausien aikana poikkeuksellisen paljon; ne olivat suuremmat kuin sekä JSC ”Azot”- että OAO ”Kirovo – Chepetsky Chimkombinat” -yrityksen kyseisiin valtioihin suuntautuvan perinteisen viennin yhteenlasketut määrät. Kyseisten kahden vientiä harjoittavan tuottajan tarjoamat sitoumukset on tämän vuoksi hylättävä, koska kyseisten kahden vientiä harjoittavan tuottajan yhteinen sitoumuksen enimmäismäärä, joka lasketaan kymmeneen uuteen jäsenvaltioon vuosina 2001 ja 2002 suuntautuneen perinteisen viennin määrän ja kyseisiin valtioihin suuntautuneen vuoden 2004 ensimmäisten kuukausien aikana todetun viennin poikkeuksellisen suuren viennin lisäyksen erotuksena, on negatiivinen. |
| --- | --- |

(8)

OAO ”Kirovo – Chepetsky Chimkombinat -yrityksen toimittamien ja Internetistä julkisesti saatavilla olevien tietojen perusteella komission tiedossa on, että JSC ”Azot” ja OAO ”Kirovo – Chepetsky Chimkombinat” ovat yhteydessä toisiinsa Agrochemical Corporation ”Azot” -yrityksen kautta, joka omistaa huomattavasti enemmän kuin 5 prosenttia kummankin yrityksen pääomasta. Sen vuoksi ja perusasetuksen 2 artiklan ja komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93” (7), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2286/2003 (8) 143 artiklassa esitetyn etuyhteydessä olevien osapuolten määritelmän mukaisesti komissio katsoo, että JSC ”Azot” ja OAO ”Kirovo – Chepetsky Chimkombinat” ovat etuyhteydessä toisiinsa. Olisi huomattava, että toisen näistä vientiä harjoittavista tuottajista eli OAO ”Kirovo – Chepetsky Chimkombinat” -yrityksen kymmeneen uuteen jäsenvaltioon suuntautuvan viennin määrien todettiin lisääntyneen vuoden 2004 ensimmäisten kuukausien aikana poikkeuksellisen paljon; ne olivat suuremmat kuin sekä JSC ”Azot”- että OAO ”Kirovo – Chepetsky Chimkombinat” -yrityksen kyseisiin valtioihin suuntautuvan perinteisen viennin yhteenlasketut määrät. Kyseisten kahden vientiä harjoittavan tuottajan tarjoamat sitoumukset on tämän vuoksi hylättävä, koska kyseisten kahden vientiä harjoittavan tuottajan yhteinen sitoumuksen enimmäismäärä, joka lasketaan kymmeneen uuteen jäsenvaltioon vuosina 2001 ja 2002 suuntautuneen perinteisen viennin määrän ja kyseisiin valtioihin suuntautuneen vuoden 2004 ensimmäisten kuukausien aikana todetun viennin poikkeuksellisen suuren viennin lisäyksen erotuksena, on negatiivinen.

| (9) | Olisi huomattava, että perusasetuksen 22 artiklan c alakohdan mukaisesti tällä asetuksella hyväksyttyjä sitoumuksia pidetään erityistoimenpiteinä, sillä ne eivät asetuksen (EY) N:o 993/2004 päätelmien mukaisesti suoraan vastaa polkumyyntitullia. |
| --- | --- |

(9)

Olisi huomattava, että perusasetuksen 22 artiklan c alakohdan mukaisesti tällä asetuksella hyväksyttyjä sitoumuksia pidetään erityistoimenpiteinä, sillä ne eivät asetuksen (EY) N:o 993/2004 päätelmien mukaisesti suoraan vastaa polkumyyntitullia.

| (10) | Sitoumukset velvoittavat kuitenkin asetuksen (EY) N:o 993/2004 mukaisesti kunkin vientiä harjoittavan tuottajan noudattamaan vähimmäistuontihintoja tuonnin enimmäismäärien rajoissa, ja jotta sitoumuksia voidaan valvoa, asianomaiset vientiä harjoittavat tuottajat ovat myös sitoutuneet yleisesti noudattamaan perinteisiä myynnin rakenteitaan kymmenessä uudessa jäsenvaltiossa oleville yksittäisille asiakkaille suuntautuvassa myynnissään. Vientiä harjoittavat tuottajat ovat myös tietoisia siitä, että jos näiden kaupan perinteisten rakenteiden todetaan muuttuneen merkittävästi tai jos ilmenee, että sitoumusten valvonta on jostain syystä vaikeutunut tai käynyt mahdottomaksi, komissiolla on oikeus peruuttaa yrityksen esittämää sitoumusta koskeva hyväksyntä ja ottaa sen sijaan käyttöön lopulliset polkumyyntitullit tai komissio voi mukauttaa enimmäismäärää taikka toteuttaa muita korjaavia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(10)

Sitoumukset velvoittavat kuitenkin asetuksen (EY) N:o 993/2004 mukaisesti kunkin vientiä harjoittavan tuottajan noudattamaan vähimmäistuontihintoja tuonnin enimmäismäärien rajoissa, ja jotta sitoumuksia voidaan valvoa, asianomaiset vientiä harjoittavat tuottajat ovat myös sitoutuneet yleisesti noudattamaan perinteisiä myynnin rakenteitaan kymmenessä uudessa jäsenvaltiossa oleville yksittäisille asiakkaille suuntautuvassa myynnissään. Vientiä harjoittavat tuottajat ovat myös tietoisia siitä, että jos näiden kaupan perinteisten rakenteiden todetaan muuttuneen merkittävästi tai jos ilmenee, että sitoumusten valvonta on jostain syystä vaikeutunut tai käynyt mahdottomaksi, komissiolla on oikeus peruuttaa yrityksen esittämää sitoumusta koskeva hyväksyntä ja ottaa sen sijaan käyttöön lopulliset polkumyyntitullit tai komissio voi mukauttaa enimmäismäärää taikka toteuttaa muita korjaavia toimenpiteitä.

| (11) | Sitoumusten ehtona on myös, että jos niitä jollakin tavalla rikotaan, komissio voi peruuttaa hyväksyntänsä ja ottaa sen sijaan käyttöön lopulliset polkumyyntitullit. |
| --- | --- |

(11)

Sitoumusten ehtona on myös, että jos niitä jollakin tavalla rikotaan, komissio voi peruuttaa hyväksyntänsä ja ottaa sen sijaan käyttöön lopulliset polkumyyntitullit.

| (12) | Yritykset toimittavat lisäksi komissiolle säännöllisesti yksityiskohtaisia tietoja yhteisöön suuntautuvasta viennistään, joten komissio katsoo voivansa valvoa tehokkaasti sitoumusten noudattamista. |
| --- | --- |

(12)

Yritykset toimittavat lisäksi komissiolle säännöllisesti yksityiskohtaisia tietoja yhteisöön suuntautuvasta viennistään, joten komissio katsoo voivansa valvoa tehokkaasti sitoumusten noudattamista.

| (13) | Jotta komissio voisi valvoa tehokkaasti asianomaisten yritysten antamien sitoumusten noudattamista, sitoumukseen perustuvaa vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevaa ilmoitusta tulliviranomaiselle esitettäessä vapautus polkumyyntitullista on mahdollista saada ainoastaan esittämällä kauppalasku, johon sisältyvät ainakin asetuksen (EY) N:o 993/2004 liitteessä mainitut tiedot. Edellä tarkoitetut tiedot ovat välttämättömiä myös siksi, että tulliviranomaiset voisivat riittävällä tarkkuudella varmistua siitä, että lähetys vastaa kaupallisia asiakirjoja. Jos tällaista laskua ei esitetä tai jos se ei vastaa tullille esitettyä tuotetta, on sovellettava asianmukaista polkumyyntitullia. |
| --- | --- |

(13)

Jotta komissio voisi valvoa tehokkaasti asianomaisten yritysten antamien sitoumusten noudattamista, sitoumukseen perustuvaa vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevaa ilmoitusta tulliviranomaiselle esitettäessä vapautus polkumyyntitullista on mahdollista saada ainoastaan esittämällä kauppalasku, johon sisältyvät ainakin asetuksen (EY) N:o 993/2004 liitteessä mainitut tiedot. Edellä tarkoitetut tiedot ovat välttämättömiä myös siksi, että tulliviranomaiset voisivat riittävällä tarkkuudella varmistua siitä, että lähetys vastaa kaupallisia asiakirjoja. Jos tällaista laskua ei esitetä tai jos se ei vastaa tullille esitettyä tuotetta, on sovellettava asianmukaista polkumyyntitullia.

| (14) | Edellä esitetyn perusteella pidetään hyväksyttävinä sitoumuksia, jotka ovat tarjonneet OJSC ”Azot” -yritys sekä CJSC MCC Eurochem -yritys niiden tuotteiden osalta, jotka on tuotettu sen tuotantolaitoksessa JSC Nak Azot, Venäjä, sekä JSC ”Acron” -yritys yhdessä JSC ”Dorogobuzh” -yrityksen kanssa. |
| --- | --- |

(14)

Edellä esitetyn perusteella pidetään hyväksyttävinä sitoumuksia, jotka ovat tarjonneet OJSC ”Azot” -yritys sekä CJSC MCC Eurochem -yritys niiden tuotteiden osalta, jotka on tuotettu sen tuotantolaitoksessa JSC Nak Azot, Venäjä, sekä JSC ”Acron” -yritys yhdessä JSC ”Dorogobuzh” -yrityksen kanssa.

| (15) | Sitoumusten hyväksyntä on voimassa kuuden kuukauden ajan sanotun kuitenkaan rajoittamatta toimenpiteiden tavanomaista kestoa. Kuuden kuukauden kuluttua sitoumusten hyväksymisestä niiden hyväksymisen jatkuminen riippuu komission arvioinnista siitä, ovatko sitoumusten hyväksymiseen johtaneet kymmenen uuden jäsenvaltion loppukäyttäjiin vaikuttavat poikkeukselliset ja kielteiset olosuhteet edelleen olemassa. Sitoumusten lyhytkestoisuuden ja niiden hyväksymiseen liittyvien poikkeuksellisten olosuhteiden vuoksi komissio voi neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan mukauttaa joitakin sitoumusten ehtoja, jos kohtuullisen ajan kuluttua todetaan, ettei sitoumuksilla saavuteta niiltä toivottuja tuloksia niin, että kymmeneen uuteen jäsenvaltioon suuntautuvat perinteiset vientivirrat voivat jatkua. Mukautettujenkin sitoumusten täytyy kuitenkin edelleen merkittävästi osaltaan vaikuttaa vahingon poistumiseen. |
| --- | --- |

(15)

Sitoumusten hyväksyntä on voimassa kuuden kuukauden ajan sanotun kuitenkaan rajoittamatta toimenpiteiden tavanomaista kestoa. Kuuden kuukauden kuluttua sitoumusten hyväksymisestä niiden hyväksymisen jatkuminen riippuu komission arvioinnista siitä, ovatko sitoumusten hyväksymiseen johtaneet kymmenen uuden jäsenvaltion loppukäyttäjiin vaikuttavat poikkeukselliset ja kielteiset olosuhteet edelleen olemassa. Sitoumusten lyhytkestoisuuden ja niiden hyväksymiseen liittyvien poikkeuksellisten olosuhteiden vuoksi komissio voi neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan mukauttaa joitakin sitoumusten ehtoja, jos kohtuullisen ajan kuluttua todetaan, ettei sitoumuksilla saavuteta niiltä toivottuja tuloksia niin, että kymmeneen uuteen jäsenvaltioon suuntautuvat perinteiset vientivirrat voivat jatkua. Mukautettujenkin sitoumusten täytyy kuitenkin edelleen merkittävästi osaltaan vaikuttaa vahingon poistumiseen.

B.   TUONNIN KIRJAAMINEN

| (16) | Kyseessä olevan tapauksen epätavallisten olosuhteiden, kymmenen uuden ja viidentoista vanhan jäsenvaltion hinnaneroista johtuvan sitoumusten rikkomisvaaran sekä sitoumusten lyhytkestoisuuden vuoksi katsotaan, että on olemassa riittävät perusteet tarkasteltavana olevan tuotteen tietyn tuonnin saattamiseksi kirjaamisvelvoitteen alaiseksi enintään yhdeksän kuukauden ajaksi perusasetuksen 14 artiklan 5 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(16)

Kyseessä olevan tapauksen epätavallisten olosuhteiden, kymmenen uuden ja viidentoista vanhan jäsenvaltion hinnaneroista johtuvan sitoumusten rikkomisvaaran sekä sitoumusten lyhytkestoisuuden vuoksi katsotaan, että on olemassa riittävät perusteet tarkasteltavana olevan tuotteen tietyn tuonnin saattamiseksi kirjaamisvelvoitteen alaiseksi enintään yhdeksän kuukauden ajaksi perusasetuksen 14 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

| (17) | Tulliviranomaiset velvoitetaan sen vuoksi toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet tarkasteltavana olevan tuotteen Ukrainasta ja Venäjältä yhteisöön suuntautuvan tuonnin kirjaamiseksi, kun viejinä ovat hyväksyttävän sitoumuksen tarjonneet yritykset ja kun kyseisessä tuonnissa haetaan vapautusta polkumyyntitulleista. |
| --- | --- |

(17)

Tulliviranomaiset velvoitetaan sen vuoksi toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet tarkasteltavana olevan tuotteen Ukrainasta ja Venäjältä yhteisöön suuntautuvan tuonnin kirjaamiseksi, kun viejinä ovat hyväksyttävän sitoumuksen tarjonneet yritykset ja kun kyseisessä tuonnissa haetaan vapautusta polkumyyntitulleista.

| (18) | Jos sitoumusta todetaan rikotun, rikkomisen alkamispäivästä lukien yhteisössä vapaaseen liikkeeseen luovutetuista tavaroista voidaan kantaa tullit taannehtivasti, |
| --- | --- |

(18)

Jos sitoumusta todetaan rikotun, rikkomisen alkamispäivästä lukien yhteisössä vapaaseen liikkeeseen luovutetuista tavaroista voidaan kantaa tullit taannehtivasti,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Hyväksytään seuraavassa mainittujen vientiä harjoittavien tuottajien Ukrainasta ja Venäjän federaatiosta peräisin olevan ammoniumnitraatin tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn yhteydessä tarjoamat sitoumukset.

| Maa | Yritys | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- |
| Ukraina | Tuottaja ja viejä OJSC ”Azot”, Tšerkassy, Ukraina, ostaja tuojana toimiva ensimmäinen riippumaton asiakas yhteisössä | A521 |
| Venäjän federaatio | Tuottaja OJSC MCC Eurochem, Moskova, Venäjä, sen tuotantolaitoksessa JSC Nak Azot, Novomoskovsk, Venäjä, ja myyjä Cumberland Sound Ltd., Tortola, Brittiläiset Neitsytsaaret, ostaja tuojana toimiva ensimmäinen riippumaton asiakas yhteisössä | A522 |
| Venäjän federaatio | Tuottaja ja viejä JSC ”Acron”, Veliky Novgorod, Venäjä, tai JSC ”Dorogobuzh” Verkhnedneprovsky, Smolenskin oblasti, Venäjä, ostaja tuojana toimiva ensimmäinen riippumaton asiakas yhteisössä | A532 |

Maa

Yritys

Taric-lisäkoodi

Ukraina

Tuottaja ja viejä OJSC ”Azot”, Tšerkassy, Ukraina, ostaja tuojana toimiva ensimmäinen riippumaton asiakas yhteisössä

A521

Venäjän federaatio

Tuottaja OJSC MCC Eurochem, Moskova, Venäjä, sen tuotantolaitoksessa JSC Nak Azot, Novomoskovsk, Venäjä, ja myyjä Cumberland Sound Ltd., Tortola, Brittiläiset Neitsytsaaret, ostaja tuojana toimiva ensimmäinen riippumaton asiakas yhteisössä

A522

Venäjän federaatio

Tuottaja ja viejä JSC ”Acron”, Veliky Novgorod, Venäjä, tai JSC ”Dorogobuzh” Verkhnedneprovsky, Smolenskin oblasti, Venäjä, ostaja tuojana toimiva ensimmäinen riippumaton asiakas yhteisössä

A532

2 artikla

Tulliviranomaiset velvoitetaan asetuksen (EY) N:o 384/96 14 artiklan 5 kohdan nojalla toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet tämän asetuksen 1 artiklassa lueteltujen yritysten tuottaman ja myymän tai tuottaman ja viemän Ukrainasta ja Venäjän federaatiosta peräisin olevan CN-koodeihin 3102 30 90 ja 3102 40 90 kuuluvan ammoniumnitraatin yhteisöön suuntautuvan tuonnin kirjaamiseksi, kun tuonnissa haetaan vapautusta neuvoston asetuksella (EY) N:o 993/2004 käyttöön otetuista polkumyyntitulleista.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, ja sitä sovelletaan kuuden kuukauden ajan.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 18 päivänä toukokuuta 2004.

Komission puolesta

Pascal LAMY

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1.

1

(2)  EUVL L 77, 13.3.2004, s. 12.

2

(3)  EYVL L 102, 18.4.2002, s. 1.

3

(4)  EYVL L 23, 25.1.2001, s. 1.

4

(5)  EUVL L 182, 18.5.2004, s. 28.

5

(6)  EUVL C 70, 20.3.2004, s. 15.

6

(7)  EYVL L 253, 11.10.1993, s. 1.

7

(8)  EUVL L 343, 31.12.2003, s. 1.

8

---

| 20.5.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 183/16 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 183/16

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1002/2004,

annettu 18 päivänä toukokuuta 2004,

Valko-Venäjän tasavallasta, Venäjän federaatiosta tai Ukrainasta peräisin olevan kaliumkloridin tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn yhteydessä tarjottujen sitoumusten hyväksymisestä sekä Valko-Venäjän tasavallasta ja Venäjän federaatiosta peräisin olevan kaliumkloridin tuonnin kirjaamisvelvoitteesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), jäljempänä ”perusasetus”, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 461/2004 (2), ja erityisesti sen 8 artiklan, 11 artiklan 3 kohdan, 21 artiklan ja 22 artiklan c alakohdan,

on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   MENETTELY

1.   Voimassa olevat toimenpiteet

| (1) | Neuvosto muutti asetuksella (EY) N:o 969/2000 (3) lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Valko-Venäjän tasavallasta, jäljempänä ”Valko-Venäjä”, Venäjän federaatiosta, jäljempänä ”Venäjä”, ja Ukrainasta peräisin olevan kaliumkloridin, jäljempänä ”tarkasteltavana oleva tuote”, tuonnissa asetuksella (EY) N:o 3068/92 (4), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 643/94 (5) ja (EY) N:o 449/98 (6), käyttöön otettuja toimenpiteitä ja jatkoi niiden voimassaoloa. Neuvosto muutti asetusta (EY) N:o 969/2000 asetuksella (EY) N:o 992/2004 (7). |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto muutti asetuksella (EY) N:o 969/2000 (3) lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Valko-Venäjän tasavallasta, jäljempänä ”Valko-Venäjä”, Venäjän federaatiosta, jäljempänä ”Venäjä”, ja Ukrainasta peräisin olevan kaliumkloridin, jäljempänä ”tarkasteltavana oleva tuote”, tuonnissa asetuksella (EY) N:o 3068/92 (4), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 643/94 (5) ja (EY) N:o 449/98 (6), käyttöön otettuja toimenpiteitä ja jatkoi niiden voimassaoloa. Neuvosto muutti asetusta (EY) N:o 969/2000 asetuksella (EY) N:o 992/2004 (7).

| (2) | Toimenpiteinä ovat tuotteen luokan ja laadun perusteella määritetyt kiinteät tullit, jotka ovat 19,51–48,19 euroa tonnilta Valko-Venäjän, 19,61–40,63 euroa tonnilta Venäjän ja 19,61–48,19 euroa tonnilta Ukrainan tapauksessa. |
| --- | --- |

(2)

Toimenpiteinä ovat tuotteen luokan ja laadun perusteella määritetyt kiinteät tullit, jotka ovat 19,51–48,19 euroa tonnilta Valko-Venäjän, 19,61–40,63 euroa tonnilta Venäjän ja 19,61–48,19 euroa tonnilta Ukrainan tapauksessa.

2.   Tutkimus

| (3) | Komissio ilmoitti 20 päivänä maaliskuuta 2004Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (8) voimassa olevia toimenpiteitä, jäljempänä ”toimenpiteet”, koskevan osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanosta perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan ja 22 artiklan c alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(3)

Komissio ilmoitti 20 päivänä maaliskuuta 2004Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (8) voimassa olevia toimenpiteitä, jäljempänä ”toimenpiteet”, koskevan osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanosta perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan ja 22 artiklan c alakohdan mukaisesti.

| (4) | Tarkastelu pantiin vireille komission aloitteesta sen selvittämiseksi, olisiko Euroopan unionin 1 päivänä toukokuuta 2004 tapahtuvan laajentumisen, jäljempänä ”laajentuminen”, seurauksena ja yhteisön etu huomioon ottaen tarpeen mukauttaa toimenpiteitä kaikkiin asianomaisiin osapuoliin, käyttäjät, jakelijat ja kuluttajat mukaan luettuina, kohdistuvien äkillisten ja kohtuuttoman kielteisten vaikutusten välttämiseksi. |
| --- | --- |

(4)

Tarkastelu pantiin vireille komission aloitteesta sen selvittämiseksi, olisiko Euroopan unionin 1 päivänä toukokuuta 2004 tapahtuvan laajentumisen, jäljempänä ”laajentuminen”, seurauksena ja yhteisön etu huomioon ottaen tarpeen mukauttaa toimenpiteitä kaikkiin asianomaisiin osapuoliin, käyttäjät, jakelijat ja kuluttajat mukaan luettuina, kohdistuvien äkillisten ja kohtuuttoman kielteisten vaikutusten välttämiseksi.

| (5) | Kaikille komission tiedossa oleville asianomaisille osapuolille kuten yhteisön tuotannonalalle, tuottajien tai käyttäjien järjestöille yhteisössä, viejille/tuottajille asianomaisissa maissa, tuojille ja niiden järjestöille ja asianomaisten maiden toimivaltaisille viranomaisille sekä asianomaisille osapuolille Euroopan unioniin 1 päivänä toukokuuta 2004 liittyneissä kymmenessä uudessa jäsenvaltiossa ilmoitettiin tutkimuksen vireillepanosta ja niille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja toimittaa tietoja ja asiaa tukeva näyttö tarkastelun vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Mahdollisuus tulla kuulluiksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä. |
| --- | --- |

(5)

Kaikille komission tiedossa oleville asianomaisille osapuolille kuten yhteisön tuotannonalalle, tuottajien tai käyttäjien järjestöille yhteisössä, viejille/tuottajille asianomaisissa maissa, tuojille ja niiden järjestöille ja asianomaisten maiden toimivaltaisille viranomaisille sekä asianomaisille osapuolille Euroopan unioniin 1 päivänä toukokuuta 2004 liittyneissä kymmenessä uudessa jäsenvaltiossa ilmoitettiin tutkimuksen vireillepanosta ja niille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja toimittaa tietoja ja asiaa tukeva näyttö tarkastelun vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Mahdollisuus tulla kuulluiksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.

3.   Tutkimuksen tulokset

| (6) | Kuten neuvoston asetuksessa (EY) N:o 992/2004 esitetään, tutkimuksessa pääteltiin, että toimenpiteiden mukauttaminen on yhteisön edun mukaista edellyttäen, että mukautus ei huomattavasti vähennä kaupan suojan toivottua tasoa. |
| --- | --- |

(6)

Kuten neuvoston asetuksessa (EY) N:o 992/2004 esitetään, tutkimuksessa pääteltiin, että toimenpiteiden mukauttaminen on yhteisön edun mukaista edellyttäen, että mukautus ei huomattavasti vähennä kaupan suojan toivottua tasoa.

4.   Sitoumukset

| (7) | Komissio ehdotti asetuksen (EY) N:o 992/2004 päätelmien perusteella perusasetuksen 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti sitoumuksia asianomaisille yrityksille. Tämän johdosta sitoumuksia tarjosivat i) yksi tarkasteltavana olevan tuotteen Valko-Venäjällä toimiva vientiä harjoittava tuottaja (Republican Unitary Enterprise Production Amalgamation Belaruskali) yhdessä siihen etuyhteydessä olevien yritysten kanssa, jotka toimivat Venäjällä (JSC International Potash Company), Itävallassa (Belurs Handelsgesellschaft m.b.H.) ja Liettuassa (UAB Baltkalis), ii) Venäjällä toimiva vientiä harjoittava tuottaja (JSC Silvinit) yhdessä siihen etuyhteydessä olevien yritysten kanssa, jotka toimivat Venäjällä (JSC International Potash Company) ja Itävallassa (Belurs Handelsgesellschaft m.b.H) sekä iii) toinen Venäjällä toimiva vientiä harjoittava tuottaja (JSC Uralkali) yhdessä Kyproksessa toimivan yrityksen (Fertexim Ltd) kanssa. |
| --- | --- |

(7)

Komissio ehdotti asetuksen (EY) N:o 992/2004 päätelmien perusteella perusasetuksen 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti sitoumuksia asianomaisille yrityksille. Tämän johdosta sitoumuksia tarjosivat i) yksi tarkasteltavana olevan tuotteen Valko-Venäjällä toimiva vientiä harjoittava tuottaja (Republican Unitary Enterprise Production Amalgamation Belaruskali) yhdessä siihen etuyhteydessä olevien yritysten kanssa, jotka toimivat Venäjällä (JSC International Potash Company), Itävallassa (Belurs Handelsgesellschaft m.b.H.) ja Liettuassa (UAB Baltkalis), ii) Venäjällä toimiva vientiä harjoittava tuottaja (JSC Silvinit) yhdessä siihen etuyhteydessä olevien yritysten kanssa, jotka toimivat Venäjällä (JSC International Potash Company) ja Itävallassa (Belurs Handelsgesellschaft m.b.H) sekä iii) toinen Venäjällä toimiva vientiä harjoittava tuottaja (JSC Uralkali) yhdessä Kyproksessa toimivan yrityksen (Fertexim Ltd) kanssa.

| (8) | Olisi huomattava, että perusasetuksen 22 artiklan c alakohdan mukaisesti kyseisiä sitoumuksia pidetään erityistoimenpiteinä, sillä ne eivät asetuksen (EY) N:o 992/2004 päätelmien mukaisesti suoraan vastaa polkumyyntitullia. |
| --- | --- |

(8)

Olisi huomattava, että perusasetuksen 22 artiklan c alakohdan mukaisesti kyseisiä sitoumuksia pidetään erityistoimenpiteinä, sillä ne eivät asetuksen (EY) N:o 992/2004 päätelmien mukaisesti suoraan vastaa polkumyyntitullia.

| (9) | Sitoumukset velvoittavat kuitenkin asetuksen (EY) N:o 992/2004 mukaisesti kunkin vientiä harjoittavan tuottajan noudattamaan vähimmäistuontihintoja tuonnin enimmäismäärien rajoissa, ja jotta sitoumuksia voidaan valvoa, asianomaiset vientiä harjoittavat tuottajat ovat myös sitoutuneet yleisesti noudattamaan perinteisiä myynnin rakenteitaan kymmenessä uudessa jäsenvaltiossa oleville yksittäisille asiakkaille suuntautuvassa myynnissään. Vientiä harjoittavat tuottajat ovat myös tietoisia siitä, että jos näiden kaupan perinteisten rakenteiden todetaan muuttuneen merkittävästi tai jos ilmenee, että sitoumusten valvonta on jostain syystä vaikeutunut tai käynyt mahdottomaksi, komissiolla on oikeus peruuttaa yrityksen esittämää sitoumusta koskeva hyväksyntä ja ottaa sen sijaan käyttöön lopulliset polkumyyntitullit tai komissio voi mukauttaa enimmäismäärää taikka toteuttaa muita korjaavia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(9)

Sitoumukset velvoittavat kuitenkin asetuksen (EY) N:o 992/2004 mukaisesti kunkin vientiä harjoittavan tuottajan noudattamaan vähimmäistuontihintoja tuonnin enimmäismäärien rajoissa, ja jotta sitoumuksia voidaan valvoa, asianomaiset vientiä harjoittavat tuottajat ovat myös sitoutuneet yleisesti noudattamaan perinteisiä myynnin rakenteitaan kymmenessä uudessa jäsenvaltiossa oleville yksittäisille asiakkaille suuntautuvassa myynnissään. Vientiä harjoittavat tuottajat ovat myös tietoisia siitä, että jos näiden kaupan perinteisten rakenteiden todetaan muuttuneen merkittävästi tai jos ilmenee, että sitoumusten valvonta on jostain syystä vaikeutunut tai käynyt mahdottomaksi, komissiolla on oikeus peruuttaa yrityksen esittämää sitoumusta koskeva hyväksyntä ja ottaa sen sijaan käyttöön lopulliset polkumyyntitullit tai komissio voi mukauttaa enimmäismäärää taikka toteuttaa muita korjaavia toimenpiteitä.

| (10) | Sitoumusten ehtona on myös, että jos niitä jollakin tavalla rikotaan, komissio voi peruuttaa hyväksyntänsä ja ottaa sen sijaan käyttöön lopulliset polkumyyntitullit. |
| --- | --- |

(10)

Sitoumusten ehtona on myös, että jos niitä jollakin tavalla rikotaan, komissio voi peruuttaa hyväksyntänsä ja ottaa sen sijaan käyttöön lopulliset polkumyyntitullit.

| (11) | Yritykset toimittavat lisäksi komissiolle säännöllisesti yksityiskohtaisia tietoja yhteisöön suuntautuvasta viennistään, joten komissio voi valvoa tehokkaasti sitoumusten noudattamista. |
| --- | --- |

(11)

Yritykset toimittavat lisäksi komissiolle säännöllisesti yksityiskohtaisia tietoja yhteisöön suuntautuvasta viennistään, joten komissio voi valvoa tehokkaasti sitoumusten noudattamista.

| (12) | Jotta komissio voisi valvoa tehokkaasti asianomaisten yritysten antamien sitoumusten noudattamista, sitoumukseen perustuvaa vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevaa ilmoitusta tulliviranomaiselle esitettäessä vapautus polkumyyntitullista on mahdollista saada ainoastaan esittämällä kauppalasku, johon sisältyvät ainakin neuvoston asetuksen (EY) N:o 992/2004 liitteessä mainitut tiedot. Edellä tarkoitetut tiedot ovat välttämättömiä myös siksi, että tulliviranomaiset voisivat riittävällä tarkkuudella varmistua siitä, että lähetys vastaa kaupallisia asiakirjoja. Jos tällaista laskua ei esitetä tai jos se ei vastaa tullille esitettyä tuotetta, on sovellettava asianmukaista polkumyyntitullia. |
| --- | --- |

(12)

Jotta komissio voisi valvoa tehokkaasti asianomaisten yritysten antamien sitoumusten noudattamista, sitoumukseen perustuvaa vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevaa ilmoitusta tulliviranomaiselle esitettäessä vapautus polkumyyntitullista on mahdollista saada ainoastaan esittämällä kauppalasku, johon sisältyvät ainakin neuvoston asetuksen (EY) N:o 992/2004 liitteessä mainitut tiedot. Edellä tarkoitetut tiedot ovat välttämättömiä myös siksi, että tulliviranomaiset voisivat riittävällä tarkkuudella varmistua siitä, että lähetys vastaa kaupallisia asiakirjoja. Jos tällaista laskua ei esitetä tai jos se ei vastaa tullille esitettyä tuotetta, on sovellettava asianmukaista polkumyyntitullia.

| (13) | Edellä esitetyn perusteella tarjottuja sitoumuksia pidetään hyväksyttävinä. |
| --- | --- |

(13)

Edellä esitetyn perusteella tarjottuja sitoumuksia pidetään hyväksyttävinä.

| (14) | Sitoumusten hyväksyntä on voimassa 12 kuukauden ajan sanotun kuitenkaan rajoittamatta toimenpiteiden tavanomaista kestoa. Kuuden kuukauden kuluttua sitoumusten hyväksymisestä komissio kuitenkin tarkastelee niiden hyväksymisen jatkamistarvetta arvioimalla, ovatko sitoumusten hyväksymiseen johtaneet kymmenen uuden jäsenvaltion loppukäyttäjiin vaikuttavat poikkeukselliset ja kielteiset olosuhteet edelleen olemassa. |
| --- | --- |

(14)

Sitoumusten hyväksyntä on voimassa 12 kuukauden ajan sanotun kuitenkaan rajoittamatta toimenpiteiden tavanomaista kestoa. Kuuden kuukauden kuluttua sitoumusten hyväksymisestä komissio kuitenkin tarkastelee niiden hyväksymisen jatkamistarvetta arvioimalla, ovatko sitoumusten hyväksymiseen johtaneet kymmenen uuden jäsenvaltion loppukäyttäjiin vaikuttavat poikkeukselliset ja kielteiset olosuhteet edelleen olemassa.

B.   TUONNIN KIRJAAMINEN

| (15) | Kyseessä olevan tapauksen epätavallisten olosuhteiden, kymmenen uuden ja viidentoista vanhan jäsenvaltion hinnaneroista johtuvan sitoumusten rikkomisvaaran sekä sitoumusten lyhytkestoisuuden vuoksi katsotaan, että on olemassa riittävät perusteet tarkasteltavana olevan tuotteen tietyn tuonnin saattamiseksi kirjaamisvelvoitteen alaiseksi enintään yhdeksän kuukauden ajaksi perusasetuksen 14 artiklan 5 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(15)

Kyseessä olevan tapauksen epätavallisten olosuhteiden, kymmenen uuden ja viidentoista vanhan jäsenvaltion hinnaneroista johtuvan sitoumusten rikkomisvaaran sekä sitoumusten lyhytkestoisuuden vuoksi katsotaan, että on olemassa riittävät perusteet tarkasteltavana olevan tuotteen tietyn tuonnin saattamiseksi kirjaamisvelvoitteen alaiseksi enintään yhdeksän kuukauden ajaksi perusasetuksen 14 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

| (16) | Tulliviranomaiset velvoitetaan toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet tarkasteltavana olevan tuotteen Valko-Venäjältä ja Venäjältä yhteisöön suuntautuvan tuonnin kirjaamiseksi, kun viejinä ovat hyväksyttävän sitoumuksen tarjonneet yritykset ja kun kyseisessä tuonnissa haetaan vapautusta polkumyyntitulleista. |
| --- | --- |

(16)

Tulliviranomaiset velvoitetaan toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet tarkasteltavana olevan tuotteen Valko-Venäjältä ja Venäjältä yhteisöön suuntautuvan tuonnin kirjaamiseksi, kun viejinä ovat hyväksyttävän sitoumuksen tarjonneet yritykset ja kun kyseisessä tuonnissa haetaan vapautusta polkumyyntitulleista.

| (17) | Jos sitoumusta todetaan rikotun, rikkomisen alkamispäivästä lukien yhteisössä vapaaseen liikkeeseen luovutetuista tavaroista voidaan kantaa tullit taannehtivasti, |
| --- | --- |

(17)

Jos sitoumusta todetaan rikotun, rikkomisen alkamispäivästä lukien yhteisössä vapaaseen liikkeeseen luovutetuista tavaroista voidaan kantaa tullit taannehtivasti,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Hyväksytään seuraavassa mainittujen vientiä harjoittavien tuottajien Valko-Venäjän tasavallasta ja Venäjän federaatiosta peräisin olevan kaliumkloridin tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn yhteydessä tarjoamat sitoumukset.

| Maa | Yritys | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- |
| Valko-Venäjän tasavalta | Tuottaja Republican Unitary Enterprise Production Amalgamation Belaruskali, Soligorsk, Valko-Venäjä, ja myyjä JSC International Potash Company, Moskova, Venäjä, tai Belurs Handelsgesellschaft m.b.H, Wien, Itävalta, tai UAB Baltkalis, Vilna, Liettua; ostaja tuojana toimiva ensimmäinen riippumaton asiakas yhteisössä | A518 |
| Venäjän federaatio | Tuottaja JSC Silvinit, Solikamsk, Venäjä, ja myyjä JSC International Potash Company, Moskova, Venäjä, tai Belurs Handelsgesellschaft m.b.H, Wien, Itävalta; ostaja tuojana toimiva ensimmäinen riippumaton asiakas yhteisössä | A519 |
| Venäjän federaatio | Tuottaja JSC Uralkali, Berezniki, Venäjä, ja myyjä Fertexim Ltd, Limassol, Kypros; ostaja tuojana toimiva ensimmäinen asiakas yhteisössä | A520 |

Maa

Yritys

Taric-lisäkoodi

Valko-Venäjän tasavalta

Tuottaja Republican Unitary Enterprise Production Amalgamation Belaruskali, Soligorsk, Valko-Venäjä, ja myyjä JSC International Potash Company, Moskova, Venäjä, tai Belurs Handelsgesellschaft m.b.H, Wien, Itävalta, tai UAB Baltkalis, Vilna, Liettua; ostaja tuojana toimiva ensimmäinen riippumaton asiakas yhteisössä

A518

Venäjän federaatio

Tuottaja JSC Silvinit, Solikamsk, Venäjä, ja myyjä JSC International Potash Company, Moskova, Venäjä, tai Belurs Handelsgesellschaft m.b.H, Wien, Itävalta; ostaja tuojana toimiva ensimmäinen riippumaton asiakas yhteisössä

A519

Venäjän federaatio

Tuottaja JSC Uralkali, Berezniki, Venäjä, ja myyjä Fertexim Ltd, Limassol, Kypros; ostaja tuojana toimiva ensimmäinen asiakas yhteisössä

A520

2 artikla

Tulliviranomaiset velvoitetaan asetuksen (EY) N:o 384/96 14 artiklan 5 kohdan nojalla toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet tämän asetuksen 1 artiklassa lueteltujen yritysten tuottaman ja myymän tai tuottaman ja viemän Valko-Venäjän tasavallasta ja Venäjän federaatiosta peräisin olevan CN-koodeihin 3104 20 10 (Taric-koodit 3104201010 ja 3104201090), 3104 20 50 (Taric-koodit 3104205010 ja 3104205090), 3104 20 90 (Taric-koodi 3104209000), ex 3105 20 10 (Taric-koodit 3105201010 ja 3105201020), ex 3105 20 90 (Taric-koodit 3105209010 ja 3105209020), ex 3105 60 90 (Taric-koodit 3105609010 ja 3105609020), ex 3105 90 91 (Taric-koodit 3105909110 ja 3105909120), ex 3105 90 99 (Taric-koodit 3105909910 ja 3105909920) kuuluvan kaliumkloridin tuonnin kirjaamiseksi, kun tuonnissa haetaan vapautusta neuvoston asetuksella (EY) N:o 992/2004 käyttöön otetuista polkumyyntitulleista.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, ja sitä sovelletaan 12 kuukauden ajan.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 18 päivänä toukokuuta 2004.

Komission puolesta

Pascal LAMY

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1.

1

(2)  EUVL L 77, 13.3.2004, s. 12.

2

(3)  EYVL L 112, 11.5.2000, s. 4.

3

(4)  EYVL L 308, 24.10.1992, s. 41.

4

(5)  EYVL L 80, 24.3.1994, s. 1.

5

(6)  EYVL L 58, 27.2.1998, s. 15.

6

(7)  EUVL L 182, 19.5.2004, s. 23.

7

(8)  EUVL C 70, 20.3.2004, s. 15.

8

---

| 20.5.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 183/20 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 183/20

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1003/2004,

annettu 19 päivänä toukokuuta 2004,

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon hedelmien ja vihannesten tuontijärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 21 päivänä joulukuuta 1994 annetun komission asetuksen (EY) N:o 3223/94 (1), ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta.

| (2) | Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle, |
| --- | --- |

(2)

Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 3223/94 4 artiklassa tarkoitetut tuonnin kiinteät arvot vahvistetaan liitteessä olevassa taulukossa merkityllä tavalla.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 20 päivänä toukokuuta 2004.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 19 päivänä toukokuuta 2004.

Komission puolesta

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 337, 24.12.1994, s. 66. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1947/2002 (EYVL L 299, 1.11.2002, s. 17).

1

---

LIITE

Tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi 19 päivänä toukokuuta 2004 annettuun komission asetukseen

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmannen maan koodi (1) | Tuonnin kiinteä arvo |
| 0702 00 00 | 052 | 97,3 |
| 204 | 64,3 |
| 212 | 89,5 |
| 999 | 83,7 |
| 0707 00 05 | 052 | 106,9 |
| 096 | 64,5 |
| 999 | 85,7 |
| 0709 90 70 | 052 | 93,6 |
| 204 | 54,4 |
| 999 | 74,0 |
| 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 | 052 | 55,0 |
| 204 | 45,7 |
| 220 | 39,6 |
| 388 | 49,5 |
| 400 | 35,9 |
| 624 | 58,5 |
| 999 | 47,4 |
| 0805 50 10 | 388 | 73,7 |
| 528 | 51,4 |
| 999 | 62,6 |
| 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 | 388 | 81,0 |
| 400 | 125,2 |
| 404 | 105,0 |
| 508 | 60,7 |
| 512 | 69,7 |
| 524 | 68,7 |
| 528 | 71,8 |
| 720 | 101,4 |
| 804 | 96,6 |
| 999 | 86,7 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmannen maan koodi (1)

Tuonnin kiinteä arvo

0702 00 00

052

97,3

204

64,3

212

89,5

999

83,7

0707 00 05

052

106,9

096

64,5

999

85,7

0709 90 70

052

93,6

204

54,4

999

74,0

0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50

052

55,0

204

45,7

220

39,6

388

49,5

400

35,9

624

58,5

999

47,4

0805 50 10

388

73,7

528

51,4

999

62,6

0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90

388

81,0

400

125,2

404

105,0

508

60,7

512

69,7

524

68,7

528

71,8

720

101,4

804

96,6

999

86,7

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 2081/2003 (EYVL L 313, 28.11.2003, s. 11) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”999” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 20.5.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 183/22 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 183/22

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1004/2004,

annettu 18 päivänä toukokuuta 2004,

tiettyjen herkästi pilaantuvien tavaroiden tullausarvon määrittämiseksi tarkoitettujen yksikköarvojen vahvistamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon yhteisöjen tullikoodeksista 12 päivänä lokakuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (1),

ottaa huomioon tiettyjen asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevien säännösten vahvistamisesta 2 päivänä heinäkuuta 1993 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 (2), ja erityisesti sen 173 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (ETY) N:o 2454/93 173–177 artiklassa säädetään perusteet, joiden nojalla komissio vahvistaa jaksoittaiset yksikköarvot mainitun asetuksen liitteessä 26 esitetyn luokittelun mukaisesti kuvatuille tuotteille. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (ETY) N:o 2454/93 173–177 artiklassa säädetään perusteet, joiden nojalla komissio vahvistaa jaksoittaiset yksikköarvot mainitun asetuksen liitteessä 26 esitetyn luokittelun mukaisesti kuvatuille tuotteille.

| (2) | Edellä mainituissa artikloissa vahvistettujen sääntöjen ja perusteiden soveltaminen komissiolle asetuksen (ETY) N:o 2454/93 173 artiklan 2 kohdan säännösten mukaisesti toimitettuihin tekijöihin johtaa yksikköarvon vahvistamiseen kyseisille tuotteille, siten kuin tämän asetuksen liitteessä määrätään, |
| --- | --- |

(2)

Edellä mainituissa artikloissa vahvistettujen sääntöjen ja perusteiden soveltaminen komissiolle asetuksen (ETY) N:o 2454/93 173 artiklan 2 kohdan säännösten mukaisesti toimitettuihin tekijöihin johtaa yksikköarvon vahvistamiseen kyseisille tuotteille, siten kuin tämän asetuksen liitteessä määrätään,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (ETY) N:o 2454/93 173 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut yksikköarvot vahvistetaan, kuten liitteessä olevassa taulukossa esitetään.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 21 päivänä toukokuuta 2004.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 18 päivänä toukokuuta 2004.

Komission puolesta

Erkki LIIKANEN

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 302, 19.10.1992, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna annetulla asetuksella (EY) N:o 2700/2000 (EYVL L 311, 12.12.2000, s. 17).

1

(2)  EYVL L 253, 11.10.1993, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Komission annetulla asetuksella (EY) N:o 2286/2003 (EYVL L 343, 31.12.2003, s. 1).

2

---

LIITE

| Koodi | Tavaran kuvaus | Yksikköarvojen määrä 100:aa nettokilogrammaa kohti |
| --- | --- | --- |
| Laji, lajike, CN-koodi | EUR
  LTL
  SEK | CYP
  LVL
  GBP | CZK
  MTL | DKK
  PLN | EEK
  SIT | HUF
  SKK |
| 1.10 | Uudet perunat
  0701 90 50 | 49,70 | 29,13 | 1 587,72 | 369,80 | 777,61 | 12 745,21 |
| 171,61 | 32,41 | 21,15 | 236,92 | 11 868,03 | 1 997,64 |
| 455,44 | 33,49 | | | | |
| 1.30 | Kepasipuli (ei kuitenkaan istukassipulit)
  0703 10 19 | 35,83 | 21,00 | 1 144,54 | 266,58 | 560,56 | 9 187,63 |
| 123,71 | 23,37 | 15,25 | 170,79 | 8 555,30 | 1 440,03 |
| 328,31 | 24,14 | | | | |
| 1.40 | Valkosipuli
  0703 20 00 | 131,69 | 77,20 | 4 207,20 | 979,90 | 2 060,55 | 33 772,70 |
| 454,74 | 85,89 | 56,05 | 627,81 | 31 448,31 | 5 293,40 |
| 1 206,84 | 88,75 | | | | |
| 1.50 | Purjosipuli
  ex 0703 90 00 | 50,52 | 29,61 | 1 613,96 | 375,91 | 790,47 | 12 955,85 |
| 174,45 | 32,95 | 21,50 | 240,84 | 12 064,18 | 2 030,65 |
| 462,97 | 34,05 | | | | |
| 1.60 | Kukkakaali
  0704 10 00 | — | — | — | — | — | — |
| 1.80 | Valko- ja punakaali
  0704 90 10 | 59,17 | 34,69 | 1 890,32 | 440,28 | 925,82 | 15 174,30 |
| 204,32 | 38,59 | 25,18 | 282,08 | 14 129,94 | 2 378,36 |
| 542,24 | 39,88 | | | | |
| 1.90 | Parsakaali (Brassica oleracea L. convar. botrytis (L.) Alef var. italica Plenck)
  ex 0704 90 90 | 61,43 | 36,01 | 1 962,50 | 457,09 | 961,17 | 15 753,72 |
| 212,12 | 40,06 | 26,14 | 292,85 | 14 669,48 | 2 469,18 |
| 562,94 | 41,40 | | | | |
| 1.100 | Kiinankaali
  ex 0704 90 90 | 75,36 | 44,18 | 2 407,53 | 560,74 | 1 179,13 | 19 326,07 |
| 260,22 | 49,15 | 32,07 | 359,26 | 17 995,97 | 3 029,10 |
| 690,60 | 50,79 | | | | |
| 1.110 | Keräsalaatti
  0705 11 00 | — | — | — | — | — | — |
| 1.130 | Porkkanat
  ex 0706 10 00 | 33,81 | 19,82 | 1 080,08 | 251,56 | 528,99 | 8 670,22 |
| 116,74 | 22,05 | 14,39 | 161,17 | 8 073,49 | 1 358,94 |
| 309,82 | 22,78 | | | | |
| 1.140 | Retiisit ja retikat
  ex 0706 90 90 | 44,01 | 25,80 | 1 405,99 | 327,47 | 688,61 | 11 286,36 |
| 151,97 | 28,70 | 18,73 | 209,80 | 10 509,59 | 1 768,98 |
| 403,31 | 29,66 | | | | |
| 1.160 | Herneet (Pisum sativum)
  0708 10 00 | 438,55 | 257,08 | 14 010,49 | 3 263,19 | 6 861,88 | 112 467,20 |
| 1 514,33 | 286,02 | 186,65 | 2 090,68 | 104 726,72 | 17 627,68 |
| 4 018,91 | 295,54 | | | | |
| 1.170 | Pavut: | | | | | | |
| 1.170.1 | — | Pavut (Vigna- ja Phaseolus-suvun lajit)
  ex 0708 20 00 |

Koodi

Tavaran kuvaus

Yksikköarvojen määrä 100:aa nettokilogrammaa kohti

Laji, lajike, CN-koodi

EUR

LTL

SEK

CYP

LVL

GBP

CZK

MTL

DKK

PLN

EEK

SIT

HUF

SKK

1.10

Uudet perunat

0701 90 50

49,70

29,13

1 587,72

369,80

777,61

12 745,21

171,61

32,41

21,15

236,92

11 868,03

1 997,64

455,44

33,49

1.30

Kepasipuli (ei kuitenkaan istukassipulit)

0703 10 19

35,83

21,00

1 144,54

266,58

560,56

9 187,63

123,71

23,37

15,25

170,79

8 555,30

1 440,03

328,31

24,14

1.40

Valkosipuli

0703 20 00

131,69

77,20

4 207,20

979,90

2 060,55

33 772,70

454,74

85,89

56,05

627,81

31 448,31

5 293,40

1 206,84

88,75

1.50

Purjosipuli

ex 0703 90 00

50,52

29,61

1 613,96

375,91

790,47

12 955,85

174,45

32,95

21,50

240,84

12 064,18

2 030,65

462,97

34,05

1.60

Kukkakaali

0704 10 00

—

—

—

—

—

—

1.80

Valko- ja punakaali

0704 90 10

59,17

34,69

1 890,32

440,28

925,82

15 174,30

204,32

38,59

25,18

282,08

14 129,94

2 378,36

542,24

39,88

1.90

Parsakaali (Brassica oleracea L. convar. botrytis (L.) Alef var. italica Plenck)

ex 0704 90 90

61,43

36,01

1 962,50

457,09

961,17

15 753,72

212,12

40,06

26,14

292,85

14 669,48

2 469,18

562,94

41,40

1.100

Kiinankaali

ex 0704 90 90

75,36

44,18

2 407,53

560,74

1 179,13

19 326,07

260,22

49,15

32,07

359,26

17 995,97

3 029,10

690,60

50,79

1.110

Keräsalaatti

0705 11 00

—

—

—

—

—

—

1.130

Porkkanat

ex 0706 10 00

33,81

19,82

1 080,08

251,56

528,99

8 670,22

116,74

22,05

14,39

161,17

8 073,49

1 358,94

309,82

22,78

1.140

Retiisit ja retikat

ex 0706 90 90

44,01

25,80

1 405,99

327,47

688,61

11 286,36

151,97

28,70

18,73

209,80

10 509,59

1 768,98

403,31

29,66

1.160

Herneet (Pisum sativum)

0708 10 00

438,55

257,08

14 010,49

3 263,19

6 861,88

112 467,20

1 514,33

286,02

186,65

2 090,68

104 726,72

17 627,68

4 018,91

295,54

1.170

Pavut:

1.170.1

—

Pavut (Vigna- ja Phaseolus-suvun lajit)

ex 0708 20 00

119,25

69,91

3 809,80

887,34

1 865,91

30 582,61

411,78

77,78

50,75

568,51

28 477,78

4 793,40

1 092,84

80,37

1.170.2

| — | Pavut (Phaseolus-suvun lajit, vulgaris var. Compressus Savi)
  ex 0708 20 00 |
| --- | --- |

—

Pavut (Phaseolus-suvun lajit, vulgaris var. Compressus Savi)

ex 0708 20 00

240,35

140,89

7 678,46

1 788,40

3 760,66

61 637,76

829,93

156,76

102,29

1 145,80

57 395,58

9 660,87

2 202,57

161,97

1.180

Härkäpavut

ex 0708 90 00

—

—

—

—

—

—

1.190

Latva-artisokat

0709 10 00

—

—

—

—

—

—

1.200

Parsa:

1.200.1

| — | vihreä
  ex 0709 20 00 |
| --- | --- |

—

vihreä

ex 0709 20 00

363,83

213,28

11 623,28

2 707,19

5 692,71

93 304,25

1 256,31

237,29

154,85

1 734,45

86 882,65

14 624,15

3 334,14

245,19

1.200.2

| — | muu
  ex 0709 20 00 |
| --- | --- |

—

muu

ex 0709 20 00

330,76

193,89

10 566,93

2 461,15

5 175,34

84 824,56

1 142,13

215,72

140,77

1 576,82

78 986,56

13 295,08

3 031,13

222,90

1.210

Munakoisot

0709 30 00

104,96

61,53

3 353,04

780,96

1 642,21

26 916,04

362,41

68,45

44,67

500,35

25 063,56

4 218,72

961,82

70,73

1.220

Ruotiselleri eli lehtiselleri (Apium graveolens L., var. dulce (Mill.) Pers.)

ex 0709 40 00

101,77

59,66

3 251,25

757,25

1 592,35

26 098,92

351,41

66,37

43,31

485,16

24 302,68

4 090,65

932,62

68,58

1.230

Kanttarelli

0709 59 10

994,91

583,22

31 784,39

7 402,93

15 566,96

255 144,67

3 435,42

648,88

423,43

4 742,93

237 584,51

39 990,41

9 117,36

670,47

1.240

Makeat ja miedot paprikat

0709 60 10

203,04

119,02

6 486,66

1 510,81

3 176,95

52 070,71

701,11

132,43

86,42

967,95

48 486,98

8 161,37

1 860,70

136,83

1.250

Fenkoli

0709 90 50

—

—

—

—

—

—

1.270

Bataatit, tuoreina, kokonaisina, ihmisravinnoksi tarkoitettuina

0714 20 10

111,23

65,20

3 553,45

827,64

1 740,36

28 524,81

384,08

72,54

47,34

530,25

26 561,60

4 470,87

1 019,31

74,96

2.10

Tuoreet kastanjat (Castanea-suvun lajit)

ex 0802 40 00

—

—

—

—

—

—

2.30

Tuoreet ananakset

ex 0804 30 00

98,90

57,98

3 159,65

735,92

1 547,50

25 363,67

341,51

64,50

42,09

471,49

23 618,04

3 975,41

906,35

66,65

2.40

Tuoreet avokadot

ex 0804 40 00

133,44

78,22

4 263,04

992,91

2 087,90

34 220,94

460,77

87,03

56,79

636,14

31 865,71

5 363,66

1 222,85

89,93

2.50

Tuoreet guavat ja mangot

ex 0804 50

—

—

—

—

—

—

2.60

Makeat appelsiinit, tuoreet:

2.60.1

| — | veri- ja puoliveriappelsiinit
  0805 10 10 |
| --- | --- |

—

veri- ja puoliveriappelsiinit

0805 10 10

48,60

28,49

1 552,62

361,62

760,42

12 463,47

167,82

31,70

20,68

231,69

11 605,68

1 953,48

445,37

32,75

2.60.2

| — | Navels, Navelines, Navelates, Salustianas, Vernas, Valencia lates, Maltese, Shamoutis, Ovalis, Trovita ja Hamlins
  0805 10 30 |
| --- | --- |

—

Navels, Navelines, Navelates, Salustianas, Vernas, Valencia lates, Maltese, Shamoutis, Ovalis, Trovita ja Hamlins

0805 10 30

36,77

21,55

1 174,68

273,60

575,32

9 429,62

126,97

23,98

15,65

175,29

8 780,63

1 477,96

336,96

24,78

2.60.3

| — | muut
  0805 10 50 |
| --- | --- |

—

muut

0805 10 50

48,60

28,49

1 552,62

361,62

760,42

12 463,47

167,82

31,70

20,68

231,69

11 605,68

1 953,48

445,37

32,75

2.70

Tuoreet mandariinit (myös tangeriinit ja satsumat); tuoreet klementiinit, wilkingit ja muut niiden kaltaiset sitrushedelmähybridit:

2.70.1

| — | klementiinit
  ex 0805 20 |
| --- | --- |

—

klementiinit

ex 0805 20

86,45

50,68

2 761,82

643,26

1 352,65

22 170,10

298,51

56,38

36,79

412,12

20 644,26

3 474,86

792,23

58,26

2.70.2

| — | monrealit (monreales) ja satsumat
  ex 0805 20 |
| --- | --- |

—

monrealit (monreales) ja satsumat

ex 0805 20

75,02

43,98

2 396,70

558,22

1 173,82

19 239,14

259,05

48,93

31,93

357,64

17 915,01

3 015,47

687,49

50,56

2.70.3

| — | mandariinit ja wilkingit
  ex 0805 20 50 |
| --- | --- |

—

mandariinit ja wilkingit

ex 0805 20 50

71,22

41,75

2 275,27

529,93

1 114,35

18 264,37

245,92

46,45

30,31

339,52

17 007,34

2 862,69

652,66

48,00

2.70.4

| — | tangeriinit ja muut
  ex 0805 20 70
  ex 0805 20 90 |
| --- | --- |

—

tangeriinit ja muut

ex 0805 20 70

ex 0805 20 90

34,35

20,13

1 097,29

255,57

537,57

8 808,34

118,60

22,40

14,62

163,74

8 202,11

1 380,59

314,76

23,15

2.85

Tuoreet limetit (Citrus aurantifolia, Citrus latifolia)

0805 50 90

109,86

64,40

3 509,70

817,45

1 718,94

28 173,65

379,35

71,65

46,76

523,73

26 234,62

4 415,83

1 006,76

74,03

2.90

Greipit, tuoreet:

2.90.1

| — | valkoinen
  ex 0805 40 00 |
| --- | --- |

—

valkoinen

ex 0805 40 00

58,01

34,01

1 853,23

431,64

907,65

14 876,51

200,31

37,83

24,69

276,54

13 852,64

2 331,69

531,60

39,09

2.90.2

| — | vaaleanpunainen
  ex 0805 40 00 |
| --- | --- |

—

vaaleanpunainen

ex 0805 40 00

58,94

34,55

1 882,97

438,56

922,22

15 115,24

203,52

38,44

25,08

280,98

14 074,94

2 369,11

540,13

39,72

2.100

Syötäviksi tarkoitetut viinirypäleet

0806 10 10

165,36

96,93

5 282,67

1 230,39

2 587,28

42 405,85

570,80

107,85

70,38

788,29

39 487,30

6 646,53

1 515,33

111,43

2.110

Vesimelonit

0807 11 00

50,05

29,34

1 598,95

372,41

783,11

12 835,32

172,82

32,64

21,30

238,60

11 951,94

2 011,76

458,66

33,73

2.120

Melonit (muut kuin vesimeloni):

2.120.1

| — | marillo, Cuper, Honey Dew (myös Cantalene), Onteniente, Piel de Sapo (myös Verde Liso), Rochet, Tendral, Futuro
  ex 0807 19 00 |
| --- | --- |

—

marillo, Cuper, Honey Dew (myös Cantalene), Onteniente, Piel de Sapo (myös Verde Liso), Rochet, Tendral, Futuro

ex 0807 19 00

49,91

29,26

1 594,56

371,39

780,96

12 800,09

172,35

32,55

21,24

237,94

11 919,13

2 006,24

457,40

33,64

2.120.2

| — | muut
  ex 0807 19 00 |
| --- | --- |

—

muut

ex 0807 19 00

89,70

52,58

2 865,60

667,43

1 403,48

23 003,21

309,73

58,50

38,18

427,61

21 420,03

3 605,44

822,00

60,45

2.140

Päärynät:

2.140.1

| — | Nipponinpäärynät eli ”nashit” (Pyrus pyrifolia),
  Nipponinpäärynät eli ”ya” (Pyrus bretscheideri)
  ex 0808 20 50 |
| --- | --- |

—

Nipponinpäärynät eli ”nashit” (Pyrus pyrifolia),

Nipponinpäärynät eli ”ya” (Pyrus bretscheideri)

ex 0808 20 50

54,31

31,84

1 735,11

404,13

849,80

13 928,34

187,54

35,42

23,12

258,92

12 969,73

2 183,07

497,72

36,60

2.140.2

| — | Muut
  ex 0808 20 50 |
| --- | --- |

—

Muut

ex 0808 20 50

79,81

46,78

2 549,61

593,83

1 248,71

20 466,61

275,57

52,05

33,97

380,46

19 058,01

3 207,86

731,36

53,78

2.150

Aprikoosit

0809 10 00

608,11

356,47

19 427,29

4 524,82

9 514,85

155 949,81

2 099,80

396,61

258,81

2 898,98

145 216,67

24 442,98

5 572,72

409,81

2.160

Kirsikat

0809 20 95

0809 20 05

338,62

2 519,74

3 097,80

228,13

228,13

228,13

2.170

Persikat

0809 30 90

172,94

101,38

5 524,83

1 286,79

2 705,88

44 349,77

597,15

112,79

73,60

824,43

41 297,43

6 951,21

1 584,80

116,54

2.180

Nektariinit

ex 0809 30 10

209,78

122,97

6 701,93

1 560,95

3 282,39

53 798,82

724,38

136,82

89,28

1 000,08

50 096,16

8 432,22

1 922,45

141,37

2.190

Luumut

0809 40 05

129,50

75,91

4 137,02

963,56

2 026,18

33 209,35

447,15

84,46

55,11

617,34

30 923,74

5 205,11

1 186,71

87,27

2.200

Mansikat

0810 10 00

890,35

521,92

28 444,01

6 624,92

13 930,95

228 330,26

3 074,38

580,69

378,93

4 244,48

212 615,58

35 787,62

8 159,17

600,01

2.205

Vadelmat

0810 20 10

304,95

178,76

9 742,24

2 269,07

4 771,43

78 204,43

1 052,99

198,89

129,79

1 453,76

72 822,06

12 257,47

2 794,56

205,51

2.210

Mustikat (Vaccinium myrtillus -lajin hedelmät)

0810 40 30

1 605,61

941,21

51 294,42

11 947,34

25 122,34

411 758,68

5 544,17

1 047,18

683,35

7 654,26

383 419,67

64 537,49

14 713,81

1 082,02

2.220

Kiivit (Actinidia chinensis Planch.)

0810 50 00

124,51

72,99

3 977,84

926,48

1 948,22

31 931,54

429,95

81,21

52,99

593,58

29 733,87

5 004,83

1 141,04

83,91

2.230

Granaattiomenat

ex 0810 90 95

241,37

141,49

7 711,05

1 795,99

3 776,62

61 899,34

833,45

157,42

102,73

1 150,66

57 639,16

9 701,87

2 211,91

162,66

2.240

Kakiluumut eli persimonit (myös saronhedelmät)

ex 0810 90 95

246,31

144,38

7 868,74

1 832,74

3 853,85

63 165,22

850,50

160,64

104,83

1 174,19

58 817,92

9 900,28

2 257,15

165,99

2.250

Litsit

ex 0810 90

—

—

—

—

—

—

---

| 20.5.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 183/28 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 183/28

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1005/2004,

annettu 19 päivänä toukokuuta 2004,

kauraa koskevasta erityisestä interventiotoimenpiteestä Suomessa ja Ruotsissa

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 30 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 (1), ja erityisesti sen 6 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Kaura kuuluu niihin tuotteisiin, joita koskee vilja-alan yhteinen markkinajärjestely. Se ei kuitenkaan ole yksi asetuksen (ETY) N:o 1766/92 4 artiklassa tarkoitetuista perusviljoista, joiden osalta säädetään interventio-ostosta. |
| --- | --- |

(1)

Kaura kuuluu niihin tuotteisiin, joita koskee vilja-alan yhteinen markkinajärjestely. Se ei kuitenkaan ole yksi asetuksen (ETY) N:o 1766/92 4 artiklassa tarkoitetuista perusviljoista, joiden osalta säädetään interventio-ostosta.

| (2) | Kaura edustaa Suomessa ja Ruotsissa tärkeää ja perinteistä tuotantoa, joka sopii hyvin näiden maiden ilmasto-olosuhteisiin. Tämä tuotanto ylittää kyseisten maiden tarpeet siinä määrin, että ne ovat joutuneet myymään ylijäämän kolmansiin maihin. Yhteisöön liittyminen ei ole mitenkään muuttanut aikaisempaa tilannetta. |
| --- | --- |

(2)

Kaura edustaa Suomessa ja Ruotsissa tärkeää ja perinteistä tuotantoa, joka sopii hyvin näiden maiden ilmasto-olosuhteisiin. Tämä tuotanto ylittää kyseisten maiden tarpeet siinä määrin, että ne ovat joutuneet myymään ylijäämän kolmansiin maihin. Yhteisöön liittyminen ei ole mitenkään muuttanut aikaisempaa tilannetta.

| (3) | Kauranviljelyn mahdollinen väheneminen Suomessa ja Ruotsissa edistäisi interventiojärjestelmään kuuluvien muiden viljojen, erityisesti ohran, tuotantoa. Ohratilanteelle ominaista on ylituotanto sekä näissä kahdessa maassa että koko yhteisössä. Siirtyminen kauranviljelystä ohranviljelyyn vain pahentaisi ylijäämää. Sen vuoksi on suositeltavaa taata kauran viennin jatkuminen kolmansiin maihin. |
| --- | --- |

(3)

Kauranviljelyn mahdollinen väheneminen Suomessa ja Ruotsissa edistäisi interventiojärjestelmään kuuluvien muiden viljojen, erityisesti ohran, tuotantoa. Ohratilanteelle ominaista on ylituotanto sekä näissä kahdessa maassa että koko yhteisössä. Siirtyminen kauranviljelystä ohranviljelyyn vain pahentaisi ylijäämää. Sen vuoksi on suositeltavaa taata kauran viennin jatkuminen kolmansiin maihin.

| (4) | Kauralle voidaan maksaa asetuksen (ETY) N:o 1766/92 13 artiklassa tarkoitettua vientitukea. Suomen ja Ruotsin maantieteellinen sijainti asettaa ne viennin kannalta muita jäsenvaltioita epäedullisempaan tilanteeseen. Vientituen vahvistaminen mainitun 13 artiklan perusteella suosisi ennen kaikkea vientiä muista jäsenvaltioista. Tämä voisi johtaa siihen, että ohra yhä enemmän syrjäyttää kaurantuotantoa Suomessa ja Ruotsissa. Siten voidaan odottaa, että tulevina markkinointivuosina interventioon tulee asetuksen (ETY) N:o 1766/92 4 artiklan mukaisesti Suomessa ja Ruotsissa huomattavia määriä ohraa, jonka ainoa myyntimahdollisuus on vienti kolmansiin maihin. Vienti interventiovarastoista tulee taasen yhteisön talousarviolle kalliimmaksi kuin suora vienti. |
| --- | --- |

(4)

Kauralle voidaan maksaa asetuksen (ETY) N:o 1766/92 13 artiklassa tarkoitettua vientitukea. Suomen ja Ruotsin maantieteellinen sijainti asettaa ne viennin kannalta muita jäsenvaltioita epäedullisempaan tilanteeseen. Vientituen vahvistaminen mainitun 13 artiklan perusteella suosisi ennen kaikkea vientiä muista jäsenvaltioista. Tämä voisi johtaa siihen, että ohra yhä enemmän syrjäyttää kaurantuotantoa Suomessa ja Ruotsissa. Siten voidaan odottaa, että tulevina markkinointivuosina interventioon tulee asetuksen (ETY) N:o 1766/92 4 artiklan mukaisesti Suomessa ja Ruotsissa huomattavia määriä ohraa, jonka ainoa myyntimahdollisuus on vienti kolmansiin maihin. Vienti interventiovarastoista tulee taasen yhteisön talousarviolle kalliimmaksi kuin suora vienti.

| (5) | Lisäkustannukset voidaan välttää asetuksen (ETY) N:o 1766/92 6 artiklan mukaisella erityisellä interventiotoimenpiteellä. Interventio voidaan toteuttaa toimenpiteenä, joka on tarkoitettu kauramarkkinoiden tilanteen helpottamiseen Suomessa ja Ruotsissa. Tähän tarkoitukseen parhaiten soveltuva toimenpide on vientituki, joka myönnetään tarjouskilpailun perusteella ainoastaan näissä kahdessa maassa tuotetulle ja niistä vietävälle kauralle. |
| --- | --- |

(5)

Lisäkustannukset voidaan välttää asetuksen (ETY) N:o 1766/92 6 artiklan mukaisella erityisellä interventiotoimenpiteellä. Interventio voidaan toteuttaa toimenpiteenä, joka on tarkoitettu kauramarkkinoiden tilanteen helpottamiseen Suomessa ja Ruotsissa. Tähän tarkoitukseen parhaiten soveltuva toimenpide on vientituki, joka myönnetään tarjouskilpailun perusteella ainoastaan näissä kahdessa maassa tuotetulle ja niistä vietävälle kauralle.

| (6) | Kyseisen toimenpiteen luonne ja tavoitteet ovat sellaiset, että on aiheellista soveltaa soveltuvin osin asetuksen (ETY) N:o 1766/92 13 artiklaa sekä sen soveltamiseksi annettuja asetuksia, erityisesti neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 tietyistä yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä, vientitukien myöntämisestä ja häiriötilanteessa toteutettavista toimenpiteistä vilja-alalla 29 päivänä kesäkuuta 1995 annettua komission asetusta (EY) N:o 1501/95 (2). |
| --- | --- |

(6)

Kyseisen toimenpiteen luonne ja tavoitteet ovat sellaiset, että on aiheellista soveltaa soveltuvin osin asetuksen (ETY) N:o 1766/92 13 artiklaa sekä sen soveltamiseksi annettuja asetuksia, erityisesti neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 tietyistä yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä, vientitukien myöntämisestä ja häiriötilanteessa toteutettavista toimenpiteistä vilja-alalla 29 päivänä kesäkuuta 1995 annettua komission asetusta (EY) N:o 1501/95 (2).

| (7) | Asetuksen (EY) N:o 1501/95 mukaan tarjouskilpailun voittajan velvollisuuksiin kuuluu vientitodistushakemuksen tekeminen ja vakuuden asettaminen. On syytä vahvistaa vakuuden määrä. |
| --- | --- |

(7)

Asetuksen (EY) N:o 1501/95 mukaan tarjouskilpailun voittajan velvollisuuksiin kuuluu vientitodistushakemuksen tekeminen ja vakuuden asettaminen. On syytä vahvistaa vakuuden määrä.

| (8) | Kyseiset viljat on vietävä todella niistä jäsenvaltioista, joissa erityinen interventiotoimenpide on pantu täytäntöön. Sen vuoksi on tarpeen rajoittaa vientitodistusten käyttö koskemaan toisaalta vientiä siitä jäsenvaltiosta, jossa todistusta on haettu, ja toisaalta Suomessa ja Ruotsissa tuotettua kauraa. |
| --- | --- |

(8)

Kyseiset viljat on vietävä todella niistä jäsenvaltioista, joissa erityinen interventiotoimenpide on pantu täytäntöön. Sen vuoksi on tarpeen rajoittaa vientitodistusten käyttö koskemaan toisaalta vientiä siitä jäsenvaltiosta, jossa todistusta on haettu, ja toisaalta Suomessa ja Ruotsissa tuotettua kauraa.

| (9) | Kaikkien asianomaisten tasavertaisen kohtelun varmistamiseksi on tarpeen säätää, että myönnetyillä todistuksilla on sama voimassaoloaika. |
| --- | --- |

(9)

Kaikkien asianomaisten tasavertaisen kohtelun varmistamiseksi on tarpeen säätää, että myönnetyillä todistuksilla on sama voimassaoloaika.

| (10) | Vientiä koskevan tarjouskilpailumenettelyn asianmukainen sujuminen edellyttää vähimmäismäärän vahvistamista sekä säännöksiä määräajasta ja muodosta, jossa tarjoukset on esitettävä toimivaltaisille viranomaisille. |
| --- | --- |

(10)

Vientiä koskevan tarjouskilpailumenettelyn asianmukainen sujuminen edellyttää vähimmäismäärän vahvistamista sekä säännöksiä määräajasta ja muodosta, jossa tarjoukset on esitettävä toimivaltaisille viranomaisille.

| (11) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(11)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Vientitukena toteutettavaa erityistä interventiotoimenpidettä sovelletaan 100 000 tonniin Suomessa ja Ruotsissa tuotettua kauraa, jota on tarkoitus viedä Suomesta ja Ruotsista kaikkiin kolmansiin maihin Bulgariaa ja Romaniaa lukuun ottamatta.

Mainittuun tukeen sovelletaan asetuksen (ETY) N:o 1766/92 13 artiklaa sekä sen soveltamiseksi annettuja säännöksiä soveltuvin osin.

2.   Suomen ja Ruotsin interventioelimet vastaavat 1 kohdassa säädetyn toimenpiteen täytäntöönpanosta.

2 artikla

1.   Edellä 1 artiklan 1 kohdassa säädetyn tuen määrän vahvistamiseksi järjestetään tarjouskilpailu.

2.   Tarjouskilpailu koskee 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun kauramäärän vientiä kaikkiin kolmansiin maihin Bulgariaa ja Romaniaa lukuun ottamatta.

3.   Tarjouskilpailu on avoinna 15 päivään heinäkuuta 2004 saakka. Sen aikana järjestetään viikoittaisia tarjouskilpailuja, joiden osalta tarjousten jättöpäivät vahvistetaan tarjouskilpailuilmoituksessa.

Poiketen siitä, mitä asetuksen (EY) N:o 1501/95 4 artiklan 4 kohdassa säädetään, ensimmäistä tarjouskilpailua koskevien tarjousten jättämisen määräaika päättyy 27 päivänä toukokuuta 2004.

4.   Tarjoukset on jätettävä Suomen tai Ruotsin interventioelimille tarjouskilpailuilmoituksessa mainittuihin osoitteisiin.

5.   Tarjouskilpailu suoritetaan tämän asetuksen ja asetuksen (EY) N:o 1501/95 säännösten mukaisesti.

3 artikla

Tarjous on voimassa ainoastaan jos:

| a) | se koskee vähintään 1 000:ta tonnia; |
| --- | --- |

a)

se koskee vähintään 1 000:ta tonnia;

| b) | siihen on liitetty tarjouksen tekijän kirjallinen sitoumus, jossa vahvistetaan, että tarjous koskee yksinomaan Suomessa ja Ruotsissa tuotettua kauraa, joka viedään Suomesta tai Ruotsista. |
| --- | --- |

b)

siihen on liitetty tarjouksen tekijän kirjallinen sitoumus, jossa vahvistetaan, että tarjous koskee yksinomaan Suomessa ja Ruotsissa tuotettua kauraa, joka viedään Suomesta tai Ruotsista.

Jos b alakohdassa tarkoitettua sitoumusta ei noudateta, komission asetuksen (EY) N:o 1342/2003 (3) 12 artiklassa tarkoitettu vakuus pidätetään, ellei ole kysymys ylivoimaisesta esteestä.

4 artikla

Edellä 2 artiklassa tarkoitettuun tarjouskilpailuun liittyvän vientitodistushakemuksen ja todistuksen 20 kohdassa on oltava jompikumpi seuraavista merkinnöistä:

| — | Asetus (EY) N:o ..../2004 — Todistus on voimassa ainoastaan Suomessa ja Ruotsissa, |
| --- | --- |

—

Asetus (EY) N:o ..../2004 — Todistus on voimassa ainoastaan Suomessa ja Ruotsissa,

| — | Förordning (EG) nr ..../2004 — Licensen giltig endast i Finland och Sverige. |
| --- | --- |

—

Förordning (EG) nr ..../2004 — Licensen giltig endast i Finland och Sverige.

5 artikla

Vientituki koskee ainoastaan vientiä Suomesta ja Ruotsista.

6 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1501/95 5 artiklan 3 kohdan a kohdassa tarkoitettu vakuus on 12 euroa tonnilta.

7 artikla

1.   Poiketen siitä, mitä komission asetuksen (EY) N:o 1291/2000 (4) 23 artiklan 1 kohdassa säädetään, asetuksen (EY) N:o 1501/95 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti myönnettyjen vientitodistusten voimassaoloajan vahvistamiseksi kyseisiä vientitodistuksia pidetään myönnettyinä tarjouksen jättöpäivänä.

2.   Edellä 2 artiklassa tarkoitetussa tarjouskilpailussa myönnetyt vientitodistukset ovat voimassa niiden tämän artiklan 1 kohdan mukaisesta myöntämispäivästä kyseistä päivää seuraavan neljännen kuukauden loppuun asti.

3.   Asetuksen (EY) N:o 1291/2000 11 artiklasta poiketen tämän asetuksen 2 artiklassa tarkoitetun tarjouskilpailun yhteydessä myönnetyt vientitodistukset ovat voimassa ainoastaan Suomessa ja Ruotsissa.

8 artikla

Tarjousten on saavuttava komissioon Suomen ja Ruotsin interventioelinten välityksellä viimeistään puolentoista tunnin kuluttua viikoittaisten tarjousten jättämiselle tarjouskilpailuilmoituksessa asetetun määräajan päättymisestä. Ne on toimitettava liitteenä olevan mallin mukaisesti.

Jos tarjouksia ei saada, Suomen ja Ruotsin interventioelinten on ilmoitettava siitä komissiolle ensimmäisessä kohdassa säädetyn määräajan kuluessa.

Tarjousten jättämiselle asetetut määräajat ovat Belgian aikaa.

9 artikla

Kumotaan asetus (EY) N:o 1814/2003.

10 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 19 päivänä toukokuuta 2004.

Komission puolesta

Franz FISCHLER

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 181, 1.7.1992, s. 21, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1104/2003 (EUVL L 158, 27.6.2003, s. 1.)

1

(2)  EYVL L 147, 30.6.1995, s. 7, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 777/2004 (EUVL L 123, 27.4.2004, s. 50).

2

(3)  EUVL L 189, 29.7.2003, s. 12.

3

(4)  EYVL L 152, 24.6.2000, s. 1.

4

---

LIITE

Tarjouskilpailu Suomesta ja Ruotsista vietävän kauran vientituelle

(Asetus (EY) N:o 1005/2004 (1))

(Tarjousten jättämisen määräaika)

| 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- |
| Tarjouksen tekijän numero | Määrä tonneina | Vientituen määrä (euroa/tonni) |
| 1 | | |
| 2 | | |
| 3 | | |
| jne. | | |

1

2

3

Tarjouksen tekijän numero

Määrä tonneina

Vientituen määrä (euroa/tonni)

1

2

3

jne.

---

(1)  Sähköpostiosoite tietojen lähettämiseksi: agri-c1-revente-marche-ue@cec.eu.int

---

| 20.5.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 183/31 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 183/31

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1006/2004,

annettu 19 päivänä toukokuuta 2004,

asetuksessa (EY) N:o 780/2003 säädetyn jäädytettyä naudanlihaa koskevan osakiintiön II osalta jätettyjen tuontitodistushakemusten hyväksyttävyydestä

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon naudanliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1254/1999 (1),

ottaa huomioon asetuksesta (EY) N:o 780/2003 poikkeamisesta CN-koodiin 0202 kuuluvaa jäädytettyä naudanlihaa ja CN-koodiin 0206 29 91 kuuluvia tuotteita koskevan osatariffikiintiön osalta 29 päivänä joulukuuta 2003 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2341/2003 (2) ja erityisesti sen 1 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

Komission asetuksen (EY) N:o 2341/2003 1 artiklan 2 kohdan a alakohdan ii alakohdassa vahvistetaan sen osakiintiön II määräksi 5 742 tonnia, jonka osalta hyväksytyt toimijat voivat jättää tuontitodistushakemuksen 3 ja 7 päivän toukokuuta 2004 välisenä aikana. Tämä määrä pienennettiin asetuksen (EY) N:o 385/2004 1 artiklan mukaisesti 5 708,65929 tonniksi. Koska haetut tuontitodistukset ylittävät käytettävissä olevan määrän, olisi vahvistettava vähennyskerroin asetuksen (EY) N:o 2341/2003 1 artiklan 3 kohdan mukaisesti,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 780/2003 (3) 12 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti 3 ja 7 päivän toukokuuta 2004 välisenä aikana jätetyn kunkin tuontitodistushakemuksen osalta hyväksytään 3,67984 prosenttia haetusta määrästä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 20 päivänä toukokuuta 2004.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 19 päivänä toukokuuta 2004.

Komission puolesta

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 160, 26.6.1999, s. 21. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1782/2003 (OJ L 270, 21.10.2003, s. 1).

1

(2)  EUVL L 346, 31.12.2003, s. 33. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 385/2004 (EUVL L 64, 2.3.2004, s. 24).

2

(3)  EUVL L 114, 8.5.2003, s. 8.

3

---

| 20.5.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 183/32 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 183/32

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1007/2004,

annettu 19 päivänä toukokuuta 2004,

tuontitullien muuttamisesta riisialalla

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon riisialan yhteisestä markkinajärjestelystä 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3072/95 (1),

ottaa huomioon nauvoston asetuksen (EY) N:o 3072/95 soveltamista markkinointivuonna 1995/96 koskevista yksityiskohtaisista säännöistä riisialan tuontitullien osalta 29 päivänä heinäkuuta 1996 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1503/96 (2), ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Riisialan tuontitullit vahvistetaan komission asetuksella (EY) N:o 963/2004 (3). |
| --- | --- |

(1)

Riisialan tuontitullit vahvistetaan komission asetuksella (EY) N:o 963/2004 (3).

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 1503/96 4 artiklan 1 kohdassa säädetään, että jos tuontitullien laskettu keskiarvo soveltamiskauden aikana poikkeaa 10 euroa tonnilta vahvistetusta tullin määrästä, tulleja tarkistetaan vastaavasti. Mainittu poikkeaminen on tapahtunut. Tämän vuoksi on tarpeen tarkistaa asetuksessa (EY) N:o 963/2004 vahvistetuja tuontitulleja, |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 1503/96 4 artiklan 1 kohdassa säädetään, että jos tuontitullien laskettu keskiarvo soveltamiskauden aikana poikkeaa 10 euroa tonnilta vahvistetusta tullin määrästä, tulleja tarkistetaan vastaavasti. Mainittu poikkeaminen on tapahtunut. Tämän vuoksi on tarpeen tarkistaa asetuksessa (EY) N:o 963/2004 vahvistetuja tuontitulleja,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (EY) N:o 963/2004 liitteet I ja II tämän asetuksen liitteillä I ja II.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 20 päivänä toukokuuta 2004.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 19 päivänä toukokuuta 2004.

Komission puolesta

Franz FISCHLER

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 329, 30.12.1995, s. 18. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 411/2002 (EYVL L 62, 5.3.2002, s. 27).

1

(2)  EYVL L 189, 30.7.1996, s. 71. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2294/2003 (EUVL L 340, 24.12.2003, s. 12).

2

(3)  EUVL L 178, 13.5.2004, s. 8.

3

---

LIITE I

Riisin ja rikkoutuneiden riisinjyvien tuontitullit

| (EUR/t) |
| --- |
| CN-koodi | Tuontimaksut (5) |
| Kolmannet maat (muut kuin AKT-valtiot ja Bangladesh) (3) | AKT-valtiot (1)
   (2)
   (3) | Bangladesh (4) | Basmati
  Intia ja Pakistan (6) | Egypti (8) |
| 1006 10 21 | (7) | 69,51 | 101,16 | | 158,25 |
| 1006 10 23 | (7) | 69,51 | 101,16 | | 158,25 |
| 1006 10 25 | (7) | 69,51 | 101,16 | | 158,25 |
| 1006 10 27 | (7) | 69,51 | 101,16 | | 158,25 |
| 1006 10 92 | (7) | 69,51 | 101,16 | | 158,25 |
| 1006 10 94 | (7) | 69,51 | 101,16 | | 158,25 |
| 1006 10 96 | (7) | 69,51 | 101,16 | | 158,25 |
| 1006 10 98 | (7) | 69,51 | 101,16 | | 158,25 |
| 1006 20 11 | 247,13 | 82,16 | 119,23 | | 185,35 |
| 1006 20 13 | 247,13 | 82,16 | 119,23 | | 185,35 |
| 1006 20 15 | 247,13 | 82,16 | 119,23 | | 185,35 |
| 1006 20 17 | 203,91 | 67,03 | 97,61 | 0,00 | 152,93 |
| 1006 20 92 | 247,13 | 82,16 | 119,23 | | 185,35 |
| 1006 20 94 | 247,13 | 82,16 | 119,23 | | 185,35 |
| 1006 20 96 | 247,13 | 82,16 | 119,23 | | 185,35 |
| 1006 20 98 | 203,91 | 67,03 | 97,61 | 0,00 | 152,93 |
| 1006 30 21 | 402,53 | 128,49 | 186,36 | | 301,90 |
| 1006 30 23 | 402,53 | 128,49 | 186,36 | | 301,90 |
| 1006 30 25 | 402,53 | 128,49 | 186,36 | | 301,90 |
| 1006 30 27 | (7) | 133,21 | 193,09 | | 312,00 |
| 1006 30 42 | 402,53 | 128,49 | 186,36 | | 301,90 |
| 1006 30 44 | 402,53 | 128,49 | 186,36 | | 301,90 |
| 1006 30 46 | 402,53 | 128,49 | 186,36 | | 301,90 |
| 1006 30 48 | (7) | 133,21 | 193,09 | | 312,00 |
| 1006 30 61 | 402,53 | 128,49 | 186,36 | | 301,90 |
| 1006 30 63 | 402,53 | 128,49 | 186,36 | | 301,90 |
| 1006 30 65 | 402,53 | 128,49 | 186,36 | | 301,90 |
| 1006 30 67 | (7) | 133,21 | 193,09 | | 312,00 |
| 1006 30 92 | 402,53 | 128,49 | 186,36 | | 301,90 |
| 1006 30 94 | 402,53 | 128,49 | 186,36 | | 301,90 |
| 1006 30 96 | 402,53 | 128,49 | 186,36 | | 301,90 |
| 1006 30 98 | (7) | 133,21 | 193,09 | | 312,00 |
| 1006 40 00 | (7) | 41,18 | (7) | | 96,00 |

(EUR/t)

CN-koodi

Tuontimaksut (5)

Kolmannet maat (muut kuin AKT-valtiot ja Bangladesh) (3)

AKT-valtiot (1)
   (2)
   (3)

Bangladesh (4)

Basmati

Intia ja Pakistan (6)

Egypti (8)

1006 10 21

(7)

69,51

101,16

158,25

1006 10 23

(7)

69,51

101,16

158,25

1006 10 25

(7)

69,51

101,16

158,25

1006 10 27

(7)

69,51

101,16

158,25

1006 10 92

(7)

69,51

101,16

158,25

1006 10 94

(7)

69,51

101,16

158,25

1006 10 96

(7)

69,51

101,16

158,25

1006 10 98

(7)

69,51

101,16

158,25

1006 20 11

247,13

82,16

119,23

185,35

1006 20 13

247,13

82,16

119,23

185,35

1006 20 15

247,13

82,16

119,23

185,35

1006 20 17

203,91

67,03

97,61

0,00

152,93

1006 20 92

247,13

82,16

119,23

185,35

1006 20 94

247,13

82,16

119,23

185,35

1006 20 96

247,13

82,16

119,23

185,35

1006 20 98

203,91

67,03

97,61

0,00

152,93

1006 30 21

402,53

128,49

186,36

301,90

1006 30 23

402,53

128,49

186,36

301,90

1006 30 25

402,53

128,49

186,36

301,90

1006 30 27

(7)

133,21

193,09

312,00

1006 30 42

402,53

128,49

186,36

301,90

1006 30 44

402,53

128,49

186,36

301,90

1006 30 46

402,53

128,49

186,36

301,90

1006 30 48

(7)

133,21

193,09

312,00

1006 30 61

402,53

128,49

186,36

301,90

1006 30 63

402,53

128,49

186,36

301,90

1006 30 65

402,53

128,49

186,36

301,90

1006 30 67

(7)

133,21

193,09

312,00

1006 30 92

402,53

128,49

186,36

301,90

1006 30 94

402,53

128,49

186,36

301,90

1006 30 96

402,53

128,49

186,36

301,90

1006 30 98

(7)

133,21

193,09

312,00

1006 40 00

(7)

41,18

(7)

96,00

---

(1)  AKT-valtioista peräisin olevan riisin tuonnista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2286/2002 (EYVL L 348, 21.12.2002, s. 5) sekä komission asetuksen (EY) N:o 638/2003, sellaisena kuin se on muutettuna, (EYVL L 93, 10.4.2003, s. 3), soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä.

(2)  Asetuksen (ETY) N:o 1706/98 mukaisesti maksuja ei sovelleta Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioista peräisin oleviin ja suoraan Réunionin merentakaiseen departementtiin tuotaviin tuotteisiin.

(3)  Réunionin merentakaiseen departementtiin tuotavalta riisiltä kannettava maksu määritellään asetuksen (EY) N:o 3072/95, 11 artiklan 3 kohdassa.

(4)  Bangladeshistä peräisin olevan riisin, lukuun ottamatta rikkoutuneita riisinjyviä (CN-koodi 1006 40 00), tuontiin sovelletaan maksua neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 3491/90 (EYVL L 337, 4.12.1990, s. 1) ja komission asetuksessa (ETY) N:o 862/91 (EYVL L 88, 9.4.1991, s. 7), sellaisena kuin se on muutettuna, määritellyn järjestelmän mukaisesti.

(5)  MMA:ista peräisin olevien tuotteiden tuonti vapautetaan maksusta neuvoston päätöksen 91/482/ETY (EYVL L 263, 19.9.1991, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna, 101 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

(6)  Intiasta ja Pakistanista peräisin olevaan esikuorittuun Basmati-lajikkeen riisiin sovelletaan 250 EUR/t (asetuksen (EY) N:o 1503/96 4 a artikla, sellaisena kuin se on muutettuna).

(7)  Tuontitulli vahvistettu yhteisessä tullitariffissa.

(8)  Egyptistä peräisin olevan ja sieltä yhteisön alueelle tulevan riisin tuonnista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2184/96 (EYVL L 292, 15.11.1996, s. 1) sekä kommission asetuksen (EY) N:o 196/97 (EYVL L 31, 1.2.1997, s. 53), soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä.).

---

LIITE II

Tuontitullien laskeminen riisialalla

| | Paddy- eli raakariisi | Indica-riisi | Japonica-riisi | Rikkoutuneet riisinjyvät |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Esikuorittu | Hiottu | Esikuorittu | Hiottu |
| 1. | Tuontitulli (EUR/t) |

Paddy- eli raakariisi

Indica-riisi

Japonica-riisi

Rikkoutuneet riisinjyvät

Esikuorittu

Hiottu

Esikuorittu

Hiottu

1.

Tuontitulli (EUR/t)

(1)

203,91

416,00

247,13

402,53

(1)

Laskuperusteet:

| a) | Cif ARAG -hinta (EUR/t) |
| --- | --- |

a)

Cif ARAG -hinta (EUR/t)

—

340,32

227,43

321,29

404,74

—

| b) | FOB-hinta (EUR/t) |
| --- | --- |

b)

FOB-hinta (EUR/t)

—

—

—

296,25

379,70

—

| c) | Merirahti (EUR/t) |
| --- | --- |

c)

Merirahti (EUR/t)

—

—

—

25,04

25,04

—

| d) | Alkuperä |
| --- | --- |

d)

Alkuperä

—

USDA ja toimijat

USDA ja toimijat

Toimijat

Toimijat

—

---

(1)  Tuontitulli vahvistettu yhteisessä tullitariffissa.

---

| 20.5.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 183/35 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 183/35

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1008/2004,

annettu 19 päivänä toukokuuta 2004,

väliaikaisen tasoitustullin käyttöönotosta tiettyjen Intiasta peräisin olevien grafiittielektrodijärjestelmien tuonnissa

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta 6 päivänä lokakuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2026/97 (1), jäljempänä ”perusasetus”, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 8 päivänä maaliskuuta 2004 annetulla asetuksella (EY) N:o 461/2004 (2) ja erityisesti sen 12 artiklan,

on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   MENETTELY

1.   YLEISTÄ

| (1) | Komissio julkaisi 21 päivänä elokuuta 2003Euroopan unionin virallisessa lehdessä ilmoituksen (3) tukien vastaisen menettelyn aloittamisesta tiettyjen Intiasta peräisin olevien grafiittielektrodijärjestelmien tuonnissa yhteisöön, jäljempänä ”menettelyn aloittamista koskeva ilmoitus”. |
| --- | --- |

(1)

Komissio julkaisi 21 päivänä elokuuta 2003Euroopan unionin virallisessa lehdessä ilmoituksen (3) tukien vastaisen menettelyn aloittamisesta tiettyjen Intiasta peräisin olevien grafiittielektrodijärjestelmien tuonnissa yhteisöön, jäljempänä ”menettelyn aloittamista koskeva ilmoitus”.

| (2) | Menettely aloitettiin valituksen perusteella, jonka oli heinäkuussa 2003 tehnyt Euroopan hiili- ja grafiittialaa edustava ECGA-yhdistys (European Carbon and Graphite Association) sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa pääosan eli tässä tapauksessa yli 50 prosenttia tiettyjen grafiittielektrodijärjestelmien kokonaistuotannosta yhteisössä. Valituksessa esitetty näyttö kyseisen tuotteen tukemisesta ja siitä aiheutuvasta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi oikeuttamaan tukien vastaisen menettelyn aloittaminen. |
| --- | --- |

(2)

Menettely aloitettiin valituksen perusteella, jonka oli heinäkuussa 2003 tehnyt Euroopan hiili- ja grafiittialaa edustava ECGA-yhdistys (European Carbon and Graphite Association) sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa pääosan eli tässä tapauksessa yli 50 prosenttia tiettyjen grafiittielektrodijärjestelmien kokonaistuotannosta yhteisössä. Valituksessa esitetty näyttö kyseisen tuotteen tukemisesta ja siitä aiheutuvasta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi oikeuttamaan tukien vastaisen menettelyn aloittaminen.

| (3) | Ennen menettelyn aloittamista komissio ilmoitti perusasetuksen 10 artiklan 9 kohdan mukaisesti Intian viranomaisille saaneensa asianmukaisesti asiakirjanäytöllä vahvistetun valituksen, jossa väitetään, että tiettyjen Intiasta peräisin olevien grafiittielektrodijärjestelmien tuettu tuonti aiheuttaa merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. Kyseisille viranomaisille ehdotettiin neuvottelujen aloittamista valituksen sisällön selvittämiseksi ja molempia osapuolia tyydyttävään ratkaisuun pääsemiseksi. Intian viranomaiset eivät pyytäneet neuvotteluja, mutta niiden esittämät kirjalliset huomautukset valituksessa esitettyjen, tuonnin tukemista ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuvaa merkittävää vahinkoa koskevien väitteiden johdosta otettiin asianmukaisesti huomioon. |
| --- | --- |

(3)

Ennen menettelyn aloittamista komissio ilmoitti perusasetuksen 10 artiklan 9 kohdan mukaisesti Intian viranomaisille saaneensa asianmukaisesti asiakirjanäytöllä vahvistetun valituksen, jossa väitetään, että tiettyjen Intiasta peräisin olevien grafiittielektrodijärjestelmien tuettu tuonti aiheuttaa merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. Kyseisille viranomaisille ehdotettiin neuvottelujen aloittamista valituksen sisällön selvittämiseksi ja molempia osapuolia tyydyttävään ratkaisuun pääsemiseksi. Intian viranomaiset eivät pyytäneet neuvotteluja, mutta niiden esittämät kirjalliset huomautukset valituksessa esitettyjen, tuonnin tukemista ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuvaa merkittävää vahinkoa koskevien väitteiden johdosta otettiin asianmukaisesti huomioon.

| (4) | Samana päivänä ilmoitettiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (4) saman Intiasta peräisin olevan tuotteen tuontia koskevan rinnakkaisen polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta. |
| --- | --- |

(4)

Samana päivänä ilmoitettiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (4) saman Intiasta peräisin olevan tuotteen tuontia koskevan rinnakkaisen polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta.

| (5) | Komissio ilmoitti menettelyn aloittamisesta virallisesti valituksen tekijälle ja muille tiedossa oleville yhteisön tuottajille sekä niille vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille, käyttäjille ja tavarantoimittajille, joita asian tiedettiin koskevan. Osapuolille, joita asia koski suoraan, annettiin mahdollisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa vahvistetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(5)

Komissio ilmoitti menettelyn aloittamisesta virallisesti valituksen tekijälle ja muille tiedossa oleville yhteisön tuottajille sekä niille vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille, käyttäjille ja tavarantoimittajille, joita asian tiedettiin koskevan. Osapuolille, joita asia koski suoraan, annettiin mahdollisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa vahvistetussa määräajassa.

| (6) | Intian kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa, Intian viranomaiset sekä yhteisön tuottajat, käyttäjät ja tuojat/kauppiaat esittivät kantansa kirjallisesti. Mahdollisuus tulla kuulluksi myönnettiin kaikille osapuolille, jotka olivat sitä edellä mainitun määräajan kuluessa pyytäneet ja ilmoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä. |
| --- | --- |

(6)

Intian kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa, Intian viranomaiset sekä yhteisön tuottajat, käyttäjät ja tuojat/kauppiaat esittivät kantansa kirjallisesti. Mahdollisuus tulla kuulluksi myönnettiin kaikille osapuolille, jotka olivat sitä edellä mainitun määräajan kuluessa pyytäneet ja ilmoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.

2.   OTANTA

| (7) | Koska yhteisössä toimii suuri määrä etuyhteydettömiä tuojia, komissio katsoi asianmukaiseksi tutkia perusasetuksen 27 artiklan mukaisesti, olisiko tässä tapauksessa syytä käyttää otantamenetelmää. Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi kaikkia tiedossa olevia etuyhteydettömiä tuojia ilmoittautumaan perusasetuksen 27 artiklan 2 kohdan mukaisesti 15 päivän kuluessa menettelyn aloittamisesta ja toimittamaan komissiolle menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa pyydetyt tiedot 1 päivän huhtikuuta 2002 ja 31 päivän maaliskuuta 2003 väliseltä ajalta. Vain kaksi etuyhteydetöntä tuojaa oli valmis osallistumaan otokseen ja antoi pyydetyt perustiedot määräajassa. Näin ollen otantaa ei pidetty tarpeellisena tässä menettelyssä. |
| --- | --- |

(7)

Koska yhteisössä toimii suuri määrä etuyhteydettömiä tuojia, komissio katsoi asianmukaiseksi tutkia perusasetuksen 27 artiklan mukaisesti, olisiko tässä tapauksessa syytä käyttää otantamenetelmää. Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi kaikkia tiedossa olevia etuyhteydettömiä tuojia ilmoittautumaan perusasetuksen 27 artiklan 2 kohdan mukaisesti 15 päivän kuluessa menettelyn aloittamisesta ja toimittamaan komissiolle menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa pyydetyt tiedot 1 päivän huhtikuuta 2002 ja 31 päivän maaliskuuta 2003 väliseltä ajalta. Vain kaksi etuyhteydetöntä tuojaa oli valmis osallistumaan otokseen ja antoi pyydetyt perustiedot määräajassa. Näin ollen otantaa ei pidetty tarpeellisena tässä menettelyssä.

3.   KYSELYLOMAKKEET

| (8) | Komissio lähetti kyselylomakkeen kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, edellä mainituille kahdelle etuyhteydettömälle tuojalle ja kaikille muille yrityksille, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa, sekä Intian viranomaisille. |
| --- | --- |

(8)

Komissio lähetti kyselylomakkeen kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, edellä mainituille kahdelle etuyhteydettömälle tuojalle ja kaikille muille yrityksille, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa, sekä Intian viranomaisille.

| (9) | Vastaukset saatiin kahdelta intialaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta, valitukseen osallistuneilta kahdelta yhteisön tuottajalta, kahdeksalta käyttäjäyritykseltä ja edellä mainituilta kahdelta etuyhteydettömältä tuojalta. Lisäksi yksi käyttäjäyritys esitti näkökantansa kirjallisesti toimittaen samalla eräitä määrällisiä tietoja; myös kaksi käyttäjien järjestöä toimitti komissiolle asiaan liittyviä kirjallisia huomautuksia. |
| --- | --- |

(9)

Vastaukset saatiin kahdelta intialaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta, valitukseen osallistuneilta kahdelta yhteisön tuottajalta, kahdeksalta käyttäjäyritykseltä ja edellä mainituilta kahdelta etuyhteydettömältä tuojalta. Lisäksi yksi käyttäjäyritys esitti näkökantansa kirjallisesti toimittaen samalla eräitä määrällisiä tietoja; myös kaksi käyttäjien järjestöä toimitti komissiolle asiaan liittyviä kirjallisia huomautuksia.

| (10) | Komissio hankki ja tarkisti kaikki tukien, niistä johtuvan vahingon ja yhteisön edun alustavan määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin: | Yhteisön tuottajat:







  — | SGL Carbon GmbH, Wiesbaden ja Meitingen, Saksa, |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Komissio hankki ja tarkisti kaikki tukien, niistä johtuvan vahingon ja yhteisön edun alustavan määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:

Yhteisön tuottajat:

—

SGL Carbon GmbH, Wiesbaden ja Meitingen, Saksa,

| — | SGL Carbon SA, La Coruña, Espanja, |
| --- | --- |

—

SGL Carbon SA, La Coruña, Espanja,

| — | UCAR SNC, Notre Dame de Briançon, Ranska (ja siihen etuyhteydessä oleva yritys UCAR SA, Etoy, Sveitsi), |
| --- | --- |

—

UCAR SNC, Notre Dame de Briançon, Ranska (ja siihen etuyhteydessä oleva yritys UCAR SA, Etoy, Sveitsi),

| — | UCAR Electrodos Ibérica SL, Pamplona, Espanja, |
| --- | --- |

—

UCAR Electrodos Ibérica SL, Pamplona, Espanja,

| — | Graftech SpA, Caserta, Italia. |
| --- | --- |

—

Graftech SpA, Caserta, Italia.

| | Etuyhteydettömät yhteisön tuojat:







  — | Promidesa SA, Madrid, Espanja, |
| --- | --- | --- |

Etuyhteydettömät yhteisön tuojat:

—

Promidesa SA, Madrid, Espanja,

| — | AGC-Matov allied graphite & carbon GmbH, Berliini, Saksa. |
| --- | --- |

—

AGC-Matov allied graphite & carbon GmbH, Berliini, Saksa.

| | Käyttäjät:







  — | ISPAT Hamburger Stahlwerke GmbH, Hampuri, Saksa, |
| --- | --- | --- |

Käyttäjät:

—

ISPAT Hamburger Stahlwerke GmbH, Hampuri, Saksa,

| — | ThyssenKrupp Nirosta GmbH, Krefeld, Saksa, |
| --- | --- |

—

ThyssenKrupp Nirosta GmbH, Krefeld, Saksa,

| — | Lech-Stahlwerke, Meitingen, Saksa |
| --- | --- |

—

Lech-Stahlwerke, Meitingen, Saksa

| — | Ferriere Nord, Osoppo, Italia. |
| --- | --- |

—

Ferriere Nord, Osoppo, Italia.

| | Intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat:







  — | Graphite India Limited (GIL), Kalkutta, |
| --- | --- | --- |

Intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat:

—

Graphite India Limited (GIL), Kalkutta,

| — | Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Bhopal. |
| --- | --- |

—

Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Bhopal.

| (11) | Tukia ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän huhtikuuta 2002 ja 31 päivän maaliskuuta 2003 välisen ajanjakson, jäljempänä ”tutkimusajanjakso”. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ”tarkastelujakso”. |
| --- | --- |

(11)

Tukia ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän huhtikuuta 2002 ja 31 päivän maaliskuuta 2003 välisen ajanjakson, jäljempänä ”tutkimusajanjakso”. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ”tarkastelujakso”.

B.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

1.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE

| (12) | Tarkasteltavana olevan tuotteen muodostavat joko yhdessä tai erikseen tuodut grafiittielektrodit ja/tai kyseisten elektrodien jatkonippelit. Grafiittielektrodi on keraamiseen muottiin valettu tai pursotettu grafiittilieriö. Lieriön molempiin päihin on työstetty kartiomainen ”kierrekanta”, jonka avulla kaksi tai useampia elektrodeja voidaan liittää yhteen pylvääksi. Kaksi kantaa liitetään toisiinsa liitososalla, joka on myös grafiittia. Tätä osaa kutsutaan ”jatkonippeliksi”. Grafiittielektrodi ja jatkonippeli toimitetaan tavallisesti esiasennettuna ”grafiittielektrodijärjestelmänä”. |
| --- | --- |

(12)

Tarkasteltavana olevan tuotteen muodostavat joko yhdessä tai erikseen tuodut grafiittielektrodit ja/tai kyseisten elektrodien jatkonippelit. Grafiittielektrodi on keraamiseen muottiin valettu tai pursotettu grafiittilieriö. Lieriön molempiin päihin on työstetty kartiomainen ”kierrekanta”, jonka avulla kaksi tai useampia elektrodeja voidaan liittää yhteen pylvääksi. Kaksi kantaa liitetään toisiinsa liitososalla, joka on myös grafiittia. Tätä osaa kutsutaan ”jatkonippeliksi”. Grafiittielektrodi ja jatkonippeli toimitetaan tavallisesti esiasennettuna ”grafiittielektrodijärjestelmänä”.

| (13) | Grafiittielektrodit ja niiden jatkonippelit valmistetaan käyttämällä öljyteollisuuden sivutuotteena saatavaa petrolikoksia sekä kivihiilitervapikeä. Valmistusprosessissa on kuusi vaihetta: muovaus, lämpökäsittely, kyllästäminen, toinen lämpökäsittely, grafitointi ja työstäminen. Grafitointivaiheen aikana tuote kuumennetaan sähköllä yli 3 000 celsiusasteeseen, jolloin se muuttuu grafiitiksi, joka on hiilen kiteinen muoto ja ainutlaatuinen materiaali, sillä se johtaa heikosti sähköä mutta hyvin lämpöä ja kestää ja toimii erittäin hyvin korkeissa lämpötiloissa, minkä vuoksi se soveltuu valokaariuuneihin. Grafiittielektrodijärjestelmän valmistusprosessi kestää noin kaksi kuukautta. Grafiittielektrodijärjestelmiä ei voida korvata muilla tuotteilla. |
| --- | --- |

(13)

Grafiittielektrodit ja niiden jatkonippelit valmistetaan käyttämällä öljyteollisuuden sivutuotteena saatavaa petrolikoksia sekä kivihiilitervapikeä. Valmistusprosessissa on kuusi vaihetta: muovaus, lämpökäsittely, kyllästäminen, toinen lämpökäsittely, grafitointi ja työstäminen. Grafitointivaiheen aikana tuote kuumennetaan sähköllä yli 3 000 celsiusasteeseen, jolloin se muuttuu grafiitiksi, joka on hiilen kiteinen muoto ja ainutlaatuinen materiaali, sillä se johtaa heikosti sähköä mutta hyvin lämpöä ja kestää ja toimii erittäin hyvin korkeissa lämpötiloissa, minkä vuoksi se soveltuu valokaariuuneihin. Grafiittielektrodijärjestelmän valmistusprosessi kestää noin kaksi kuukautta. Grafiittielektrodijärjestelmiä ei voida korvata muilla tuotteilla.

| (14) | Teräksen tuottajat käyttävät grafiittielektrodijärjestelmiä virtajohtimina valmistaessaan terästä kierrätysromusta valokaariuuneissa, joita sanotaan myös ”minitehtaiksi”. Tämän tutkimuksen kohteena ovat vain sellaiset grafiittielektrodit ja niiden jatkonippelit, joiden näennäistiheys on vähintään 1,65 g/cm3 ja joiden sähkövastus on enintään 6,0 μΩ.m. Näitä teknisiä parametreja vastaavien grafiittielektrodijärjestelmien tehonsiirtokyky on erittäin hyvä. |
| --- | --- |

(14)

Teräksen tuottajat käyttävät grafiittielektrodijärjestelmiä virtajohtimina valmistaessaan terästä kierrätysromusta valokaariuuneissa, joita sanotaan myös ”minitehtaiksi”. Tämän tutkimuksen kohteena ovat vain sellaiset grafiittielektrodit ja niiden jatkonippelit, joiden näennäistiheys on vähintään 1,65 g/cm3 ja joiden sähkövastus on enintään 6,0 μΩ.m. Näitä teknisiä parametreja vastaavien grafiittielektrodijärjestelmien tehonsiirtokyky on erittäin hyvä.

| (15) | Toinen intialaisista viejistä ilmoitti joissakin tapauksissa tuottavansa asianomaista tuotetta käyttämättä nk. huippulaadun neulakoksia (premium needle coke) eli korkealuokkaista petrolikoksia, jota valituksen tekijät olivat asianomaisen yrityksen mukaan pitäneet välttämättömänä 12–14 kappaleessa esitettyjä ominaisuuksia vastaavan tuotteen tuottamisessa. Kyseinen viejä väitti tämän vuoksi, että grafiittielektrodit ja niiden jatkonippelit, joissa ei ole käytetty huippulaadun neulakoksia, olisi jätettävä tutkimuksen ulkopuolelle. Grafiittielektrodijärjestelmien tuottamiseen voidaan todellakin käyttää erilaisia petrolikoksin laatuja. Tuotteen määritelmä perustuu kuitenkin lopputuotteen fyysisiin ja teknisiin perusominaisuuksiin ja sen käyttötarkoituksiin eikä käytettyyn raaka-aineeseen. Jos Intiasta peräisin olevat, yhteisöön tuodut grafiittielektrodit ja niiden jatkonippelit vastaavat fyysisiltä ja teknisiltä perusominaisuuksiltaan esitettyä tuotemääritelmää, niitä pidetään tarkasteltavana olevana tuotteena. Näin ollen tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(15)

Toinen intialaisista viejistä ilmoitti joissakin tapauksissa tuottavansa asianomaista tuotetta käyttämättä nk. huippulaadun neulakoksia (premium needle coke) eli korkealuokkaista petrolikoksia, jota valituksen tekijät olivat asianomaisen yrityksen mukaan pitäneet välttämättömänä 12–14 kappaleessa esitettyjä ominaisuuksia vastaavan tuotteen tuottamisessa. Kyseinen viejä väitti tämän vuoksi, että grafiittielektrodit ja niiden jatkonippelit, joissa ei ole käytetty huippulaadun neulakoksia, olisi jätettävä tutkimuksen ulkopuolelle. Grafiittielektrodijärjestelmien tuottamiseen voidaan todellakin käyttää erilaisia petrolikoksin laatuja. Tuotteen määritelmä perustuu kuitenkin lopputuotteen fyysisiin ja teknisiin perusominaisuuksiin ja sen käyttötarkoituksiin eikä käytettyyn raaka-aineeseen. Jos Intiasta peräisin olevat, yhteisöön tuodut grafiittielektrodit ja niiden jatkonippelit vastaavat fyysisiltä ja teknisiltä perusominaisuuksiltaan esitettyä tuotemääritelmää, niitä pidetään tarkasteltavana olevana tuotteena. Näin ollen tämä väite hylättiin.

2.   SAMANKALTAINEN TUOTE

| (16) | Tutkimuksessa todettiin, että Intiasta yhteisöön vietävällä tuotteella, Intiassa tuotetulla ja sen kotimarkkinoilla myytävällä tuotteella sekä yhteisön tuottajien yhteisössä valmistamalla ja myymällä tuotteella on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja samat käyttötarkoitukset, mistä syystä niitä pidetään perusasetuksen 1 artiklan 5 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina. |
| --- | --- |

(16)

Tutkimuksessa todettiin, että Intiasta yhteisöön vietävällä tuotteella, Intiassa tuotetulla ja sen kotimarkkinoilla myytävällä tuotteella sekä yhteisön tuottajien yhteisössä valmistamalla ja myymällä tuotteella on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja samat käyttötarkoitukset, mistä syystä niitä pidetään perusasetuksen 1 artiklan 5 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.

C.   TUET

1.   JOHDANTO

| (17) | Komissio tutki valitukseen sisältyneiden tietojen ja komission kyselylomakkeeseen saatujen vastausten perusteella seuraavat viisi järjestelmää, joiden yhteydessä Intian viranomaisten väitettiin myöntäneen vientitukea:






  i) | Tuontitullien hyvitysjärjestelmä (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPB järjestelmä) |
| --- | --- | --- |

(17)

Komissio tutki valitukseen sisältyneiden tietojen ja komission kyselylomakkeeseen saatujen vastausten perusteella seuraavat viisi järjestelmää, joiden yhteydessä Intian viranomaisten väitettiin myöntäneen vientitukea:

i)

Tuontitullien hyvitysjärjestelmä (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPB järjestelmä)

| ii) | Tuotantohyödykkeiden tuontia etuustullein koskeva järjestelmä (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCG-järjestelmä) |
| --- | --- |

ii)

Tuotantohyödykkeiden tuontia etuustullein koskeva järjestelmä (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCG-järjestelmä)

| iii) | Ennakkolisenssijärjestelmä (Advance Licence Scheme) |
| --- | --- |

iii)

Ennakkolisenssijärjestelmä (Advance Licence Scheme)

| iv) | Vientiteollisuuden vapaa-alueet / vientiin suuntautuneet yksiköt (Export Processing Zones, EPZ/Export Oriented Units, EOU) |
| --- | --- |

iv)

Vientiteollisuuden vapaa-alueet / vientiin suuntautuneet yksiköt (Export Processing Zones, EPZ/Export Oriented Units, EOU)

| v) | Tuloverosta vapauttaminen (Income Tax Exemption). |
| --- | --- |

v)

Tuloverosta vapauttaminen (Income Tax Exemption).

| (18) | Edellä i–v kohdassa mainitut järjestelmät perustuvat 7 päivänä elokuuta 1992 voimaan tulleeseen ulkomaankaupan kehittämistä ja sääntelyä koskevaan lakiin (Foreign Trade Development and Regulation Act) nro 22/1999, jäljempänä ”ulkomaankauppalaki”. Ulkomaankauppalailla Intian viranomaiset valtuutetaan antamaan vienti- ja tuontipolitiikkaa koskevia tiedonantoja, jotka esitetään tiivistelmänä kauppaministeriön viiden vuoden välein julkaisemissa ja säännöllisesti päivitettävissä vienti- ja tuontipolitiikkaa koskevissa asiakirjoissa. Tämän menettelyn tutkimusajanjakson kannalta merkittävä vienti- ja tuontipolitiikkaa koskeva asiakirja on 1 päivän huhtikuuta 2002 ja 31 päivän maaliskuuta 2007 välisen ajanjakson kattava viisivuotissuunnitelma. Intian viranomaiset ovat lisäksi määritelleet Intian ulkomaankauppapolitiikkaa koskevat menettelyt menettelykäsikirjassa (osa 1), joka kattaa 1 päivän huhtikuuta 2002 ja 31 päivän maaliskuuta 2007 välisen ajanjakson ja jota myös päivitetään säännöllisesti. |
| --- | --- |

(18)

Edellä i–v kohdassa mainitut järjestelmät perustuvat 7 päivänä elokuuta 1992 voimaan tulleeseen ulkomaankaupan kehittämistä ja sääntelyä koskevaan lakiin (Foreign Trade Development and Regulation Act) nro 22/1999, jäljempänä ”ulkomaankauppalaki”. Ulkomaankauppalailla Intian viranomaiset valtuutetaan antamaan vienti- ja tuontipolitiikkaa koskevia tiedonantoja, jotka esitetään tiivistelmänä kauppaministeriön viiden vuoden välein julkaisemissa ja säännöllisesti päivitettävissä vienti- ja tuontipolitiikkaa koskevissa asiakirjoissa. Tämän menettelyn tutkimusajanjakson kannalta merkittävä vienti- ja tuontipolitiikkaa koskeva asiakirja on 1 päivän huhtikuuta 2002 ja 31 päivän maaliskuuta 2007 välisen ajanjakson kattava viisivuotissuunnitelma. Intian viranomaiset ovat lisäksi määritelleet Intian ulkomaankauppapolitiikkaa koskevat menettelyt menettelykäsikirjassa (osa 1), joka kattaa 1 päivän huhtikuuta 2002 ja 31 päivän maaliskuuta 2007 välisen ajanjakson ja jota myös päivitetään säännöllisesti.

| (19) | Ajanjakson 1 päivästä huhtikuuta 200231 päivään maaliskuuta 2007 kattavasta vienti- ja tuontipolitiikkaa koskevasta asiakirjasta käy selvästi ilmi, että ennen kyseisen politiikan voimaantuloa myönnettyjä lisenssejä/todistuksia/lupia voidaan edelleen käyttää niihin tarkoituksiin, joihin ne myönnettiin, myös tutkimusajanjakson aikana, ellei toisin määrätä. |
| --- | --- |

(19)

Ajanjakson 1 päivästä huhtikuuta 200231 päivään maaliskuuta 2007 kattavasta vienti- ja tuontipolitiikkaa koskevasta asiakirjasta käy selvästi ilmi, että ennen kyseisen politiikan voimaantuloa myönnettyjä lisenssejä/todistuksia/lupia voidaan edelleen käyttää niihin tarkoituksiin, joihin ne myönnettiin, myös tutkimusajanjakson aikana, ellei toisin määrätä.

| (20) | Tässä asetuksessa jäljempänä esitetyt viittaukset edellä mainittujen tutkittujen järjestelmien i–iv oikeusperustaan perustuvat 1 päivän huhtikuuta 2002 ja 31 päivän maaliskuuta 2007 välisen ajanjakson kattavaan vienti- ja tuontipolitiikkaa koskevaan asiakirjaan ja vastaavaa ajanjaksoa koskevaan menettelykäsikirjaan (osa 1). |
| --- | --- |

(20)

Tässä asetuksessa jäljempänä esitetyt viittaukset edellä mainittujen tutkittujen järjestelmien i–iv oikeusperustaan perustuvat 1 päivän huhtikuuta 2002 ja 31 päivän maaliskuuta 2007 välisen ajanjakson kattavaan vienti- ja tuontipolitiikkaa koskevaan asiakirjaan ja vastaavaa ajanjaksoa koskevaan menettelykäsikirjaan (osa 1).

| (21) | Edellä v kohdassa mainittu tuloverosta vapauttaminen perustuu vuonna 1961 annettuun tuloverolakiin (Income Tax Act), jota muutetaan vuosittain varainhoitolailla (Finance Act). |
| --- | --- |

(21)

Edellä v kohdassa mainittu tuloverosta vapauttaminen perustuu vuonna 1961 annettuun tuloverolakiin (Income Tax Act), jota muutetaan vuosittain varainhoitolailla (Finance Act).

| (22) | Perusasetuksen 14 artiklan 5 kohdan b alakohdassa säädetään, että vähämerkityksiselle tuelle vahvistettu kolmen prosentin raja-arvo, jota sovelletaan tiettyihin kehitysmaihin eli tukia ja tasoitustulleja koskevan sopimuksen, jäljempänä ”tukisopimus”, liitteessä VII tarkoitettuihin WTO:n jäseninä oleviin kehitysmaihin ja niihin WTO:n jäseninä oleviin kehitysmaihin, jotka ovat kokonaan poistaneet vientituet, lakkaa olemasta voimassa kahdeksan vuoden kuluttua WTO-sopimuksen voimaantulosta. Koska kyseinen sopimus tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 1995, tätä tuen raja-arvoa ei enää sovelleta. Vähämerkityksisen tuen raja-arvo on nyt kaikista kehitysmaista tulevan tuonnin osalta perusasetuksen 14 artiklan 5 kohdan a alakohdassa säädetty kaksi prosenttia. Samalla kun tukisopimuksen liitteessä VII mainittuihin maihin on sovellettu mainittua vähämerkityksisen tuen kolmen prosentin raja-arvoa, EY:n käytäntönä on ollut soveltaa kyseisten maiden tapauksessa 0,3 prosentin vähimmäistason raja-arvoa kunkin yksittäisen tukijärjestelmän osalta. Koska tukisopimuksen liitteessä VII mainittuihin maihin ei enää sovelleta edellä mainittua vähämerkityksisen tuen erityistä raja-arvoa, myöskään yksittäisiä järjestelmiä koskevan raja-arvon soveltamista ei enää pidetä tarkoituksenmukaisena. |
| --- | --- |

(22)

Perusasetuksen 14 artiklan 5 kohdan b alakohdassa säädetään, että vähämerkityksiselle tuelle vahvistettu kolmen prosentin raja-arvo, jota sovelletaan tiettyihin kehitysmaihin eli tukia ja tasoitustulleja koskevan sopimuksen, jäljempänä ”tukisopimus”, liitteessä VII tarkoitettuihin WTO:n jäseninä oleviin kehitysmaihin ja niihin WTO:n jäseninä oleviin kehitysmaihin, jotka ovat kokonaan poistaneet vientituet, lakkaa olemasta voimassa kahdeksan vuoden kuluttua WTO-sopimuksen voimaantulosta. Koska kyseinen sopimus tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 1995, tätä tuen raja-arvoa ei enää sovelleta. Vähämerkityksisen tuen raja-arvo on nyt kaikista kehitysmaista tulevan tuonnin osalta perusasetuksen 14 artiklan 5 kohdan a alakohdassa säädetty kaksi prosenttia. Samalla kun tukisopimuksen liitteessä VII mainittuihin maihin on sovellettu mainittua vähämerkityksisen tuen kolmen prosentin raja-arvoa, EY:n käytäntönä on ollut soveltaa kyseisten maiden tapauksessa 0,3 prosentin vähimmäistason raja-arvoa kunkin yksittäisen tukijärjestelmän osalta. Koska tukisopimuksen liitteessä VII mainittuihin maihin ei enää sovelleta edellä mainittua vähämerkityksisen tuen erityistä raja-arvoa, myöskään yksittäisiä järjestelmiä koskevan raja-arvon soveltamista ei enää pidetä tarkoituksenmukaisena.

2.   TUONTITULLIEN HYVITYSJÄRJESTELMÄ (DEPB-JÄRJESTELMÄ)

a)   Oikeusperusta

| (23) | DEPB-järjestelmä tuli voimaan 1 päivänä huhtikuuta 1997 tullin tiedonannolla nro 34/97. Järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus esitetään vienti- ja tuontipolitiikkaa koskevan asiakirjan kohdissa 4.3.1–4.3.4 ja menettelykäsikirjan kohdissa 4.37–4.53. DEPB-järjestelmällä korvattiin Passbook-järjestelmä, joka lakkautettiin 31 päivänä maaliskuuta 1997. DEPB-järjestelmiä on alusta lähtien ollut kahta eri lajia, vientiä edeltävä ja viennin jälkeinen DEPB-järjestelmä. |
| --- | --- |

(23)

DEPB-järjestelmä tuli voimaan 1 päivänä huhtikuuta 1997 tullin tiedonannolla nro 34/97. Järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus esitetään vienti- ja tuontipolitiikkaa koskevan asiakirjan kohdissa 4.3.1–4.3.4 ja menettelykäsikirjan kohdissa 4.37–4.53. DEPB-järjestelmällä korvattiin Passbook-järjestelmä, joka lakkautettiin 31 päivänä maaliskuuta 1997. DEPB-järjestelmiä on alusta lähtien ollut kahta eri lajia, vientiä edeltävä ja viennin jälkeinen DEPB-järjestelmä.

| (24) | Intian viranomaiset korostivat, että vientiä edeltävä DEPB-järjestelmä lakkautettiin 1 päivänä huhtikuuta 2000, mistä syystä järjestelmällä ei ole merkitystä tutkimusajanjakson osalta. Tutkimuksessa todettiin, että kumpikaan tarkasteltavina olevista yrityksistä ei saanut minkäänlaista etua vientiä edeltävästä DEPB-järjestelmästä, joten sen osalta ei ole tarpeen selvittää tasoitustullin käyttöönoton mahdollisuutta. Seuraavassa tarkastelussa keskitytään tämän vuoksi pelkästään viennin jälkeiseen DEPB-järjestelmään. |
| --- | --- |

(24)

Intian viranomaiset korostivat, että vientiä edeltävä DEPB-järjestelmä lakkautettiin 1 päivänä huhtikuuta 2000, mistä syystä järjestelmällä ei ole merkitystä tutkimusajanjakson osalta. Tutkimuksessa todettiin, että kumpikaan tarkasteltavina olevista yrityksistä ei saanut minkäänlaista etua vientiä edeltävästä DEPB-järjestelmästä, joten sen osalta ei ole tarpeen selvittää tasoitustullin käyttöönoton mahdollisuutta. Seuraavassa tarkastelussa keskitytään tämän vuoksi pelkästään viennin jälkeiseen DEPB-järjestelmään.

b)   Tukikelpoisuus

| (25) | (Viennin jälkeistä DEPB-järjestelmää voivat käyttää valmistajaviejät tai kauppiasviejät (eli kauppiaat). |
| --- | --- |

(25)

(Viennin jälkeistä DEPB-järjestelmää voivat käyttää valmistajaviejät tai kauppiasviejät (eli kauppiaat).

c)   Viennin jälkeisen DEPB-järjestelmän toteutus käytännössä

| (26) | Tässä järjestelmässä tukikelpoiset viejät voivat pyytää hyvityksiä, jotka lasketaan tiettynä prosenttiosuutena vietyjen lopputuotteiden arvosta. Intian viranomaiset ovat vahvistaneet tällaiset DEPB-prosenttiosuudet useimmille tuotteille, myös tarkasteltavana olevalle tuotteelle, tuotantopanoksia ja myyntiä koskevien vakionormien (Standard Input/Output Norms) perusteella. Lisenssi, josta ilmenee hyvityksen määrä, myönnetään ilman eri toimenpiteitä, kun asiaa koskeva hakemus on vastaanotettu. |
| --- | --- |

(26)

Tässä järjestelmässä tukikelpoiset viejät voivat pyytää hyvityksiä, jotka lasketaan tiettynä prosenttiosuutena vietyjen lopputuotteiden arvosta. Intian viranomaiset ovat vahvistaneet tällaiset DEPB-prosenttiosuudet useimmille tuotteille, myös tarkasteltavana olevalle tuotteelle, tuotantopanoksia ja myyntiä koskevien vakionormien (Standard Input/Output Norms) perusteella. Lisenssi, josta ilmenee hyvityksen määrä, myönnetään ilman eri toimenpiteitä, kun asiaa koskeva hakemus on vastaanotettu.

| (27) | Viennin jälkeinen DEPB-järjestelmä antaa mahdollisuuden käyttää tällaisia hyvityksiä minkä tahansa myöhemmän tuonnin yhteydessä kannettavien tullien kuittaamiseen, paitsi kun kyse on tavaroista, joihin sovelletaan tuontirajoituksia tai -kieltoja. Hyvityksiä käyttäen tuodut tavarat voidaan myydä kotimarkkinoilla (jolloin niihin sovelletaan liikevaihtoveroa) tai käyttää muutoin. |
| --- | --- |

(27)

Viennin jälkeinen DEPB-järjestelmä antaa mahdollisuuden käyttää tällaisia hyvityksiä minkä tahansa myöhemmän tuonnin yhteydessä kannettavien tullien kuittaamiseen, paitsi kun kyse on tavaroista, joihin sovelletaan tuontirajoituksia tai -kieltoja. Hyvityksiä käyttäen tuodut tavarat voidaan myydä kotimarkkinoilla (jolloin niihin sovelletaan liikevaihtoveroa) tai käyttää muutoin.

| (28) | EPB-lisenssit ovat vapaasti siirrettävissä, minkä johdosta ne usein myydään. Lisenssistä veloitetaan käsittelymaksu, joka on 0,5 prosenttia saadusta hyvityksestä, ja se on voimassa 12 kuukauden ajan myöntämispäivästä. Näin ollen 1 päivän huhtikuuta 2001 ja 31 päivän maaliskuuta 2003 välisenä kaksivuotiskautena myönnetyt lisenssit oli mahdollista joko myydä tai käyttää tuontitullien kuittaamiseen tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(28)

EPB-lisenssit ovat vapaasti siirrettävissä, minkä johdosta ne usein myydään. Lisenssistä veloitetaan käsittelymaksu, joka on 0,5 prosenttia saadusta hyvityksestä, ja se on voimassa 12 kuukauden ajan myöntämispäivästä. Näin ollen 1 päivän huhtikuuta 2001 ja 31 päivän maaliskuuta 2003 välisenä kaksivuotiskautena myönnetyt lisenssit oli mahdollista joko myydä tai käyttää tuontitullien kuittaamiseen tutkimusajanjakson aikana.

| (29) | Ennen tutkimusajanjaksoa eli 31 päivään maaliskuuta 2002 saakka DEPB-lisenssin esittämällä oli mahdollista kuitata tavanomaisia tuontitulleja lisenssin nimellisarvoa vastaavalla määrällä. DEPB-lisenssillä sai myös vapautuksen toisesta tullista, nk. erityisestä lisätullista (Special Additional Duty), jäljempänä ”erityistulli”. Erityistulli on neljä prosenttia useimpien Intiaan tuotavien tavaroiden, myös tarkasteltavana olevan tuotteen, tullin sisältävästä tullausarvosta. Vaikka erityistullista vapauttamisen ehtona tässä järjestelmässä oli DEPB-lisenssin esittäminen, näin säästetyn erityistullin määrää ei vähennetty lisenssiin merkityn hyvityksen määrästä. Tästä syystä DEPB-järjestelmä tarjosi tosiasiassa myös lisäetua, joka ylitti DEPB-lisenssin nimellisarvon. |
| --- | --- |

(29)

Ennen tutkimusajanjaksoa eli 31 päivään maaliskuuta 2002 saakka DEPB-lisenssin esittämällä oli mahdollista kuitata tavanomaisia tuontitulleja lisenssin nimellisarvoa vastaavalla määrällä. DEPB-lisenssillä sai myös vapautuksen toisesta tullista, nk. erityisestä lisätullista (Special Additional Duty), jäljempänä ”erityistulli”. Erityistulli on neljä prosenttia useimpien Intiaan tuotavien tavaroiden, myös tarkasteltavana olevan tuotteen, tullin sisältävästä tullausarvosta. Vaikka erityistullista vapauttamisen ehtona tässä järjestelmässä oli DEPB-lisenssin esittäminen, näin säästetyn erityistullin määrää ei vähennetty lisenssiin merkityn hyvityksen määrästä. Tästä syystä DEPB-järjestelmä tarjosi tosiasiassa myös lisäetua, joka ylitti DEPB-lisenssin nimellisarvon.

| (30) | Intian viranomaiset poistivat DEPB-järjestelmään kuuluneen erityistullivapautuksen 1 päivästä huhtikuuta 2002 eli tutkimusajanjakson alusta lukien. Näin ollen tutkimusajanjaksona tehdyt erityistullin kuittaukset vähennettiin suoraan tuojan esittämän DEPB-lisenssin hyvitysmäärästä. Tämän järjestelmään tehdyn muutoksen huomioon ottamiseksi ja käytännössä korvatakseen viejille erityistullivapautuksesta aiemmin saatujen etujen menetyksen Intian viranomaiset korottivat DEPB-prosenttiosuuksia 1 päivästä huhtikuuta 2002 lukien muuttamalla tarkasteltavana olevaan tuotteeseen sovellettavia, tuotantopanoksia ja myyntiä koskevia vakionormeja. Intian viranomaiset myönsivät lisäksi pyynnöstä lisähyvityksiä voimassa olleisiin, ennen 1 päivää huhtikuuta 2002 myönnettyihin lisensseihin saattaakseen myönnetyn hyvityksen määrän vastaamaan tarkistettua DEPB-prosenttiosuutta. |
| --- | --- |

(30)

Intian viranomaiset poistivat DEPB-järjestelmään kuuluneen erityistullivapautuksen 1 päivästä huhtikuuta 2002 eli tutkimusajanjakson alusta lukien. Näin ollen tutkimusajanjaksona tehdyt erityistullin kuittaukset vähennettiin suoraan tuojan esittämän DEPB-lisenssin hyvitysmäärästä. Tämän järjestelmään tehdyn muutoksen huomioon ottamiseksi ja käytännössä korvatakseen viejille erityistullivapautuksesta aiemmin saatujen etujen menetyksen Intian viranomaiset korottivat DEPB-prosenttiosuuksia 1 päivästä huhtikuuta 2002 lukien muuttamalla tarkasteltavana olevaan tuotteeseen sovellettavia, tuotantopanoksia ja myyntiä koskevia vakionormeja. Intian viranomaiset myönsivät lisäksi pyynnöstä lisähyvityksiä voimassa olleisiin, ennen 1 päivää huhtikuuta 2002 myönnettyihin lisensseihin saattaakseen myönnetyn hyvityksen määrän vastaamaan tarkistettua DEPB-prosenttiosuutta.

d)   Viennin jälkeistä DEPB-järjestelmää koskevat päätelmät

| (31) | Vientiä harjoittavalle yritykselle myönnetään hyvitys, jonka se voi käyttää joko erilaisten tavaroiden tulevan tuonnin yhteydessä kannettavien tullien kuittaamiseen tai yksinkertaisesti myydä avoimilla markkinoilla. |
| --- | --- |

(31)

Vientiä harjoittavalle yritykselle myönnetään hyvitys, jonka se voi käyttää joko erilaisten tavaroiden tulevan tuonnin yhteydessä kannettavien tullien kuittaamiseen tai yksinkertaisesti myydä avoimilla markkinoilla.

| (32) | Hyvityksen määrä lasketaan automaattisesti tuotantopanoksia ja myyntiä koskevien vakionormien mukaisesti vahvistettujen prosenttiosuuksien perusteella riippumatta siitä, onko tuotantopanoksia tuotu, onko niistä maksettu tullia tai onko ne tosiasiassa käytetty, ja missä määrin, vientituotantoon. Yritykset voivatkin hakea lisenssiä aiemman vientinsä perusteella, vaikka ne eivät harjoittaisi tuontia tai hankkisi tavaroita muista lähteistä. DEPB-hyvitykset ovat avustuksia, joten niitä pidetään taloudellisena tukena. Niissä on kyse varojen suorasta siirrosta, sillä ne voidaan myydä ja vaihtaa rahaksi tai käyttää tuontitullien kuittaamiseen, mikä johtaa siihen, että Intian viranomaiset luopuvat tuloista, jotka muuten kannettaisiin. |
| --- | --- |

(32)

Hyvityksen määrä lasketaan automaattisesti tuotantopanoksia ja myyntiä koskevien vakionormien mukaisesti vahvistettujen prosenttiosuuksien perusteella riippumatta siitä, onko tuotantopanoksia tuotu, onko niistä maksettu tullia tai onko ne tosiasiassa käytetty, ja missä määrin, vientituotantoon. Yritykset voivatkin hakea lisenssiä aiemman vientinsä perusteella, vaikka ne eivät harjoittaisi tuontia tai hankkisi tavaroita muista lähteistä. DEPB-hyvitykset ovat avustuksia, joten niitä pidetään taloudellisena tukena. Niissä on kyse varojen suorasta siirrosta, sillä ne voidaan myydä ja vaihtaa rahaksi tai käyttää tuontitullien kuittaamiseen, mikä johtaa siihen, että Intian viranomaiset luopuvat tuloista, jotka muuten kannettaisiin.

| (33) | Perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa säädetään poikkeuksesta muun muassa sellaisten tullinpalautusjärjestelmien ja korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelyjen osalta, jotka ovat asetuksen liitteessä I olevan i kohdan, liitteen II (palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) ja liitteen III (korvaaviin tuotantopanoksiin liittyvän palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) tarkkojen edellytysten mukaisia. |
| --- | --- |

(33)

Perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa säädetään poikkeuksesta muun muassa sellaisten tullinpalautusjärjestelmien ja korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelyjen osalta, jotka ovat asetuksen liitteessä I olevan i kohdan, liitteen II (palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) ja liitteen III (korvaaviin tuotantopanoksiin liittyvän palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) tarkkojen edellytysten mukaisia.

| (34) | Tässä tapauksessa viejää ei velvoiteta tosiasiallisesti käyttämään tullitta tuotuja tavaroita tuotannossa eikä hyvityksen määrää lasketa tosiasiallisesti käytettyjen tuotantopanosten perusteella. |
| --- | --- |

(34)

Tässä tapauksessa viejää ei velvoiteta tosiasiallisesti käyttämään tullitta tuotuja tavaroita tuotannossa eikä hyvityksen määrää lasketa tosiasiallisesti käytettyjen tuotantopanosten perusteella.

| (35) | Käytössä ei myöskään ole mitään järjestelmää tai menettelyä, jonka avulla voitaisiin tarkistaa, mitkä tuotantopanokset käytetään vientituotteen tuotannossa tai onko tuontitulleja palautettu liikaa perusasetuksen liitteessä I olevassa i kohdassa ja liitteissä II ja III tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(35)

Käytössä ei myöskään ole mitään järjestelmää tai menettelyä, jonka avulla voitaisiin tarkistaa, mitkä tuotantopanokset käytetään vientituotteen tuotannossa tai onko tuontitulleja palautettu liikaa perusasetuksen liitteessä I olevassa i kohdassa ja liitteissä II ja III tarkoitetulla tavalla.

| (36) | Viejät voivat saada DEPB-järjestelmän edut, vaikka eivät toisi maahan lainkaan tuotantopanoksia. Edun saamiseen riittää pelkästään se, että kyseinen viejä vie tavaroita ilman, että sen täytyy osoittaa, että tuotantopanoksia on tuotu maahan. Näin ollen myös viejät, jotka hankkivat kaikki tuotantopanoksensa kotimarkkinoilta eivätkä tuo maahan mitään tuotantopanoksina käytettäviä tavaroita, ovat oikeutettuja käyttämään DEPB-järjestelmää. Tämän vuoksi viennin jälkeinen DEPB-järjestelmä ei täytä perusasetuksen liitteissä I–III esitettyjä edellytyksiä. |
| --- | --- |

(36)

Viejät voivat saada DEPB-järjestelmän edut, vaikka eivät toisi maahan lainkaan tuotantopanoksia. Edun saamiseen riittää pelkästään se, että kyseinen viejä vie tavaroita ilman, että sen täytyy osoittaa, että tuotantopanoksia on tuotu maahan. Näin ollen myös viejät, jotka hankkivat kaikki tuotantopanoksensa kotimarkkinoilta eivätkä tuo maahan mitään tuotantopanoksina käytettäviä tavaroita, ovat oikeutettuja käyttämään DEPB-järjestelmää. Tämän vuoksi viennin jälkeinen DEPB-järjestelmä ei täytä perusasetuksen liitteissä I–III esitettyjä edellytyksiä.

| (37) | Koska tuotuja tuotantopanoksia ei edellytetä käytettävän tuotannossa ja koska käytössä ei ole perusasetuksen liitteessä II vaadittua tarkistusjärjestelmää, viennin jälkeistä DEPB-järjestelmää ei voida pitää perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan mukaisena sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelynä (liite III). |
| --- | --- |

(37)

Koska tuotuja tuotantopanoksia ei edellytetä käytettävän tuotannossa ja koska käytössä ei ole perusasetuksen liitteessä II vaadittua tarkistusjärjestelmää, viennin jälkeistä DEPB-järjestelmää ei voida pitää perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan mukaisena sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelynä (liite III).

| (38) | Koska edellä 33 kappaleessa tarkoitettu poikkeus tuen määritelmään tullinpalautusjärjestelmien ja korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelyjen osalta ei näin ollen päde tähän tapaukseen, liiallisen tullinpalautuksen mahdollisuutta ei tarvitse selvittää ja tasoitustullin käyttöönoton mahdollistava etu on tuonnista yleensä kannettavien tuontitullien koko palautettu määrä. |
| --- | --- |

(38)

Koska edellä 33 kappaleessa tarkoitettu poikkeus tuen määritelmään tullinpalautusjärjestelmien ja korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelyjen osalta ei näin ollen päde tähän tapaukseen, liiallisen tullinpalautuksen mahdollisuutta ei tarvitse selvittää ja tasoitustullin käyttöönoton mahdollistava etu on tuonnista yleensä kannettavien tuontitullien koko palautettu määrä.

| (39) | DEPB-järjestelmä on näin ollen tuki, sillä Intian viranomaisten taloudellisesta tuesta koituu etua DEPB-lisenssin haltijalle ja samalla valtio luopuu sille kuuluvista tuloista. Kyse on perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitetusta oikeudellisesti vientituloksesta riippuvasta tuesta, koska kuten edellä selostettiin, sitä voi saada vain, jos vie tavaroita maasta. Tämän vuoksi tätä tukea pidetään erityisenä ja tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavana. |
| --- | --- |

(39)

DEPB-järjestelmä on näin ollen tuki, sillä Intian viranomaisten taloudellisesta tuesta koituu etua DEPB-lisenssin haltijalle ja samalla valtio luopuu sille kuuluvista tuloista. Kyse on perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitetusta oikeudellisesti vientituloksesta riippuvasta tuesta, koska kuten edellä selostettiin, sitä voi saada vain, jos vie tavaroita maasta. Tämän vuoksi tätä tukea pidetään erityisenä ja tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavana.

e)   Viennin jälkeisessä DEPB-järjestelmässä myönnetyn tuen määrän laskeminen

| (40) | Yrityksille koitunut etu laskettiin tutkimusajanjakson aikana käytetyillä tai siirretyillä (myydyillä) lisensseillä myönnetyn hyvityksen määrän perusteella. Jotta valtiolta saamatta jääneiden tulojen määrä voitaisiin määrittää mahdollisimman tarkoin, on tarpeen erottaa toisistaan tutkimusajanjaksona myönnetyt ja käytetyt lisenssit, tutkimusajanjaksona myönnetyt ja siirretyt lisenssit, ennen tutkimusajanjaksoa myönnetyt ja tutkimusajanjaksona käytetyt lisenssit sekä ennen tutkimusajanjaksoa myönnetyt ja tutkimusajanjaksona siirretyt lisenssit. |
| --- | --- |

(40)

Yrityksille koitunut etu laskettiin tutkimusajanjakson aikana käytetyillä tai siirretyillä (myydyillä) lisensseillä myönnetyn hyvityksen määrän perusteella. Jotta valtiolta saamatta jääneiden tulojen määrä voitaisiin määrittää mahdollisimman tarkoin, on tarpeen erottaa toisistaan tutkimusajanjaksona myönnetyt ja käytetyt lisenssit, tutkimusajanjaksona myönnetyt ja siirretyt lisenssit, ennen tutkimusajanjaksoa myönnetyt ja tutkimusajanjaksona käytetyt lisenssit sekä ennen tutkimusajanjaksoa myönnetyt ja tutkimusajanjaksona siirretyt lisenssit.

| (41) | Jos DEPB-lisenssi oli myönnetty tutkimusajanjaksona ja asianomainen yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja oli käyttänyt sen saman ajanjakson aikana tuodakseen maahan tavaroita sovellettavia tulleja (eritystulli mukaan luettuna) maksamatta, saatu etu laskettiin kantamatta jääneiden tuontitullien kokonaismäärän perusteella asianomaisen DEPB-lisenssin hyvityssaldosta tehdyn vähennyksen mukaisesti. |
| --- | --- |

(41)

Jos DEPB-lisenssi oli myönnetty tutkimusajanjaksona ja asianomainen yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja oli käyttänyt sen saman ajanjakson aikana tuodakseen maahan tavaroita sovellettavia tulleja (eritystulli mukaan luettuna) maksamatta, saatu etu laskettiin kantamatta jääneiden tuontitullien kokonaismäärän perusteella asianomaisen DEPB-lisenssin hyvityssaldosta tehdyn vähennyksen mukaisesti.

| (42) | Jos DEPB-lisenssi oli myönnetty ja siirretty (myyty) tutkimusajanjaksona, saatu etu laskettiin lisenssillä myönnetyn hyvityksen määrän (nimellisarvon) perusteella ottamatta huomioon lisenssin myyntihintaa, sillä lisenssin myynti on puhtaasti kaupallinen päätös, joka ei muuta järjestelmän käytöstä saadun edun määrää (joka vastaa Intian viranomaisten siirtämien varojen määrää). |
| --- | --- |

(42)

Jos DEPB-lisenssi oli myönnetty ja siirretty (myyty) tutkimusajanjaksona, saatu etu laskettiin lisenssillä myönnetyn hyvityksen määrän (nimellisarvon) perusteella ottamatta huomioon lisenssin myyntihintaa, sillä lisenssin myynti on puhtaasti kaupallinen päätös, joka ei muuta järjestelmän käytöstä saadun edun määrää (joka vastaa Intian viranomaisten siirtämien varojen määrää).

| (43) | Jos DEPB-lisenssi oli myönnetty ennen tutkimusajanjaksoa ja asianomainen yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja oli käyttänyt sen tutkimusajanjakson aikana tuodakseen maahan tavaroita sovellettavia tulleja maksamatta, saatu etu laskettiin kantamatta jääneiden tuontitullien (eritystulli mukaan luettuna) kokonaismäärän perusteella asianomaisen lisenssin hyvityssaldosta tehdyn vähennyksen mukaisesti. Edellä kuvatut DEPB-hyvitysten korotuksen johdosta myönnetyt lisälisenssit otettiin myös huomioon Intian viranomaisten kantamatta jättämien tulojen määrää määritettäessä sikäli kuin ne oli käytetty tullien kuittaamiseen. |
| --- | --- |

(43)

Jos DEPB-lisenssi oli myönnetty ennen tutkimusajanjaksoa ja asianomainen yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja oli käyttänyt sen tutkimusajanjakson aikana tuodakseen maahan tavaroita sovellettavia tulleja maksamatta, saatu etu laskettiin kantamatta jääneiden tuontitullien (eritystulli mukaan luettuna) kokonaismäärän perusteella asianomaisen lisenssin hyvityssaldosta tehdyn vähennyksen mukaisesti. Edellä kuvatut DEPB-hyvitysten korotuksen johdosta myönnetyt lisälisenssit otettiin myös huomioon Intian viranomaisten kantamatta jättämien tulojen määrää määritettäessä sikäli kuin ne oli käytetty tullien kuittaamiseen.

| (44) | Jos DEPB-lisenssi oli myönnetty ennen tutkimusajanjaksoa ja siirretty (myyty) tutkimusajanjakson aikana, se katsottiin myydyn hinnalla, joka ylitti sen nimellisarvon. Tämä ylihinta selittyy sillä, että kuten edellä selostettiin, nämä lisenssit oikeuttivat lisäksi vapautukseen erityistullista. Valtiolta saamatta jääneiden tulojen kokonaismäärää ei voida määrittää ilman tietoa siitä, mitä tuotteita kyseisten lisenssien ostajat toivat maahan. Varovasti arvioiden tämän määrän on kuitenkin täytynyt vastata vähintään lisenssin myyntihintaa, koska lisenssin ostaminen sen todellista arvoa korkeammalla hinnalla ei ole taloudellisesti järkevää. Näin ollen saatu etu laskettiin lisenssin myyntihinnan perusteella. |
| --- | --- |

(44)

Jos DEPB-lisenssi oli myönnetty ennen tutkimusajanjaksoa ja siirretty (myyty) tutkimusajanjakson aikana, se katsottiin myydyn hinnalla, joka ylitti sen nimellisarvon. Tämä ylihinta selittyy sillä, että kuten edellä selostettiin, nämä lisenssit oikeuttivat lisäksi vapautukseen erityistullista. Valtiolta saamatta jääneiden tulojen kokonaismäärää ei voida määrittää ilman tietoa siitä, mitä tuotteita kyseisten lisenssien ostajat toivat maahan. Varovasti arvioiden tämän määrän on kuitenkin täytynyt vastata vähintään lisenssin myyntihintaa, koska lisenssin ostaminen sen todellista arvoa korkeammalla hinnalla ei ole taloudellisesti järkevää. Näin ollen saatu etu laskettiin lisenssin myyntihinnan perusteella.

| (45) | Kuten 26 kappaleessa selostettiin, DEPB-järjestelmästä saatava etu perustuu vietyjen lopputuotteiden arvoon; sitä ei myönnetä valmistettujen, tuotettujen, vietyjen tai kuljetettujen määrien perusteella. Tämän vuoksi tuen määrä jaettiin tutkimusajanjaksona toteutuneen viennin kokonaisliikevaihdolle perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Etua laskettaessa vähennettiin perusasetuksen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti tuen saamisesta välttämättä aiheutuneet maksut. |
| --- | --- |

(45)

Kuten 26 kappaleessa selostettiin, DEPB-järjestelmästä saatava etu perustuu vietyjen lopputuotteiden arvoon; sitä ei myönnetä valmistettujen, tuotettujen, vietyjen tai kuljetettujen määrien perusteella. Tämän vuoksi tuen määrä jaettiin tutkimusajanjaksona toteutuneen viennin kokonaisliikevaihdolle perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Etua laskettaessa vähennettiin perusasetuksen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti tuen saamisesta välttämättä aiheutuneet maksut.

| (46) | Yritykset katsoivat, että järjestelmästä saatua etua laskettaessa olisi vähennettävä erikoisasiamiesten käytöstä ja myyntipalkkioista aiheutuneet kustannukset sekä erilaiset muut kulut. Tältä osin olisi huomattava, että lisenssien ostamisen ja myynnin antaminen kolmansien osapuolten hoidettavaksi on puhtaasti kaupallinen päätös, joka ei muuta lisensseillä myönnetyn hyvityksen määrää. Joka tapauksessa perusasetuksen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaan vähennyskelpoisia ovat vain tuen saamisesta välttämättä aiheutuneet kustannukset. Koska edellä mainitut kustannukset eivät ole tuen saamisen kannalta välttämättömiä, nämä vaatimukset oli hylättävä. |
| --- | --- |

(46)

Yritykset katsoivat, että järjestelmästä saatua etua laskettaessa olisi vähennettävä erikoisasiamiesten käytöstä ja myyntipalkkioista aiheutuneet kustannukset sekä erilaiset muut kulut. Tältä osin olisi huomattava, että lisenssien ostamisen ja myynnin antaminen kolmansien osapuolten hoidettavaksi on puhtaasti kaupallinen päätös, joka ei muuta lisensseillä myönnetyn hyvityksen määrää. Joka tapauksessa perusasetuksen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaan vähennyskelpoisia ovat vain tuen saamisesta välttämättä aiheutuneet kustannukset. Koska edellä mainitut kustannukset eivät ole tuen saamisen kannalta välttämättömiä, nämä vaatimukset oli hylättävä.

| (47) | Yritykset väittivät lisäksi, että DEPB-lisensseistä saatu etu tuotti lisätuloja ja lisäsi sen myötä niiden maksettaviksi tulevien verojen ja erityisesti tuloverojen määrää. Tämän vuoksi ne katsoivat, että DEPB-järjestelmän käytöstä saadusta edusta olisi vähennettävä tosiasiassa maksettavaksi tulevat tuloverot. |
| --- | --- |

(47)

Yritykset väittivät lisäksi, että DEPB-lisensseistä saatu etu tuotti lisätuloja ja lisäsi sen myötä niiden maksettaviksi tulevien verojen ja erityisesti tuloverojen määrää. Tämän vuoksi ne katsoivat, että DEPB-järjestelmän käytöstä saadusta edusta olisi vähennettävä tosiasiassa maksettavaksi tulevat tuloverot.

| (48) | Yrityksen verotus voi vaihdella sen mukaan, miten yritys päättää käyttää tukijärjestelmästä koituvan edun, eli tässä tapauksessa sen mukaan, käyttääkö se lisenssit tuontitullien kuittaamiseen vai myykö se ne. Tutkimuksen suorittavan viranomaisen tehtävänä ei ole selvittää, mitä vaikutuksia tällaisella edulla saattaa olla yrityksen verotustilanteeseen. Väite oli tämän vuoksi hylättävä. |
| --- | --- |

(48)

Yrityksen verotus voi vaihdella sen mukaan, miten yritys päättää käyttää tukijärjestelmästä koituvan edun, eli tässä tapauksessa sen mukaan, käyttääkö se lisenssit tuontitullien kuittaamiseen vai myykö se ne. Tutkimuksen suorittavan viranomaisen tehtävänä ei ole selvittää, mitä vaikutuksia tällaisella edulla saattaa olla yrityksen verotustilanteeseen. Väite oli tämän vuoksi hylättävä.

| (49) | Molemmat tutkimuksessa yhteistyössä toimineet yritykset hyötyivät tästä järjestelmästä tutkimusajanjakson aikana ja saivat tukia, joiden määrä oli 14,5–20,4 prosenttia. |
| --- | --- |

(49)

Molemmat tutkimuksessa yhteistyössä toimineet yritykset hyötyivät tästä järjestelmästä tutkimusajanjakson aikana ja saivat tukia, joiden määrä oli 14,5–20,4 prosenttia.

3.   TUOTANTOHYÖDYKKEIDEN TUONTIA ETUUSTULLEIN KOSKEVA JÄRJESTELMÄ (EPCG-JÄRJESTELMÄ)

a)   Oikeusperusta

| (50) | EPCG-järjestelmän käyttöönotosta ilmoitettiin 1 päivänä huhtikuuta 1992. Tutkimusajanjakson aikana järjestelmää säänneltiin tullin tiedonannoilla nro 28/97 ja 29/97, jotka tulivat voimaan 1 päivänä huhtikuuta 1997. Järjestelmää selostetaan yksityiskohtaisesti vuosien 2002–2007 vienti- ja tuontipolitiikkaa koskevan asiakirjan 5 luvussa ja menettelykäsikirjan 5 luvussa. |
| --- | --- |

(50)

EPCG-järjestelmän käyttöönotosta ilmoitettiin 1 päivänä huhtikuuta 1992. Tutkimusajanjakson aikana järjestelmää säänneltiin tullin tiedonannoilla nro 28/97 ja 29/97, jotka tulivat voimaan 1 päivänä huhtikuuta 1997. Järjestelmää selostetaan yksityiskohtaisesti vuosien 2002–2007 vienti- ja tuontipolitiikkaa koskevan asiakirjan 5 luvussa ja menettelykäsikirjan 5 luvussa.

b)   Tukikelpoisuus

| (51) | Järjestelmää voivat käyttää valmistajaviejät (eli jokainen intialainen valmistaja, joka harjoittaa vientiä) ja valmistajiin ”sidoksissa” olevat kauppiasviejät (eli kauppiaat). |
| --- | --- |

(51)

Järjestelmää voivat käyttää valmistajaviejät (eli jokainen intialainen valmistaja, joka harjoittaa vientiä) ja valmistajiin ”sidoksissa” olevat kauppiasviejät (eli kauppiaat).

c)   Toteutus käytännössä

| (52) | Jotta yritys voisi käyttää järjestelmää, sen on esitettävä toimivaltaisille viranomaisille yksityiskohtaiset tiedot tuotavien tuotantohyödykkeiden lajista ja arvosta. Yritys voi tuoda tuotantohyödykkeitä joko tullitta tai alennetulla tullilla riippuen siitä, minkä asteiseen vientivelvoitteeseen se on valmis sitoutumaan. Vientivelvoitteen täyttäminen edellyttää tuotujen tuotantohyödykkeiden käyttämistä vientituotteiden tuottamiseen. Viejälle myönnetään hakemuksesta lisenssi, joka oikeuttaa tuontiin etuustullein. Lisenssin saamiseksi on maksettava käsittelymaksu. |
| --- | --- |

(52)

Jotta yritys voisi käyttää järjestelmää, sen on esitettävä toimivaltaisille viranomaisille yksityiskohtaiset tiedot tuotavien tuotantohyödykkeiden lajista ja arvosta. Yritys voi tuoda tuotantohyödykkeitä joko tullitta tai alennetulla tullilla riippuen siitä, minkä asteiseen vientivelvoitteeseen se on valmis sitoutumaan. Vientivelvoitteen täyttäminen edellyttää tuotujen tuotantohyödykkeiden käyttämistä vientituotteiden tuottamiseen. Viejälle myönnetään hakemuksesta lisenssi, joka oikeuttaa tuontiin etuustullein. Lisenssin saamiseksi on maksettava käsittelymaksu.

| (53) | EPCG-lisenssin haltija voi hankkia tuotantohyödykkeet myös kotimaasta. Tällöin tuotantohyödykkeiden kotimainen valmistaja voi tuoda tullitta maahan kyseisten tuotantohyödykkeiden valmistuksessa tarvittavia aineksia. Vaihtoehtoisesti kotimainen valmistaja voi saada samat edut kuin yleensä saadaan viennin yhteydessä toimittaessaan tuotantohyödykkeitä EPCG-lisenssin haltijalle. |
| --- | --- |

(53)

EPCG-lisenssin haltija voi hankkia tuotantohyödykkeet myös kotimaasta. Tällöin tuotantohyödykkeiden kotimainen valmistaja voi tuoda tullitta maahan kyseisten tuotantohyödykkeiden valmistuksessa tarvittavia aineksia. Vaihtoehtoisesti kotimainen valmistaja voi saada samat edut kuin yleensä saadaan viennin yhteydessä toimittaessaan tuotantohyödykkeitä EPCG-lisenssin haltijalle.

| (54) | EPCG-järjestelmän käyttöön liittyy vientivelvoite. Tämän vientivelvoitteen täyttäminen edellyttää asianomaisten tuotantohyödykkeiden avulla valmistettujen tai tuotettujen tavaroiden vientiä määrinä, joiden arvo ylittää yrityksen aiempien kolmen lisenssivuoden aikana toteuttaman viennin keskimääräisen tason saman tuotteen osalta. |
| --- | --- |

(54)

EPCG-järjestelmän käyttöön liittyy vientivelvoite. Tämän vientivelvoitteen täyttäminen edellyttää asianomaisten tuotantohyödykkeiden avulla valmistettujen tai tuotettujen tavaroiden vientiä määrinä, joiden arvo ylittää yrityksen aiempien kolmen lisenssivuoden aikana toteuttaman viennin keskimääräisen tason saman tuotteen osalta.

| (55) | Järjestelmän ehtoja on äskettäin muutettu vientivelvoitteen laskemisen osalta. Uusien sääntöjen mukaan yrityksillä on kahdeksan vuotta aikaa täyttää vientivelvoite (viennin määrän on oltava vähintään kuusi kertaa niin suuri kuin tuotuihin tuotantohyödykkeisiin liittyvän tullivapautuksen arvo kokonaisuudessaan). Tämä muutos ei kuitenkaan vaikuta järjestelmän perimmäisiin toimintaperiaatteisiin. |
| --- | --- |

(55)

Järjestelmän ehtoja on äskettäin muutettu vientivelvoitteen laskemisen osalta. Uusien sääntöjen mukaan yrityksillä on kahdeksan vuotta aikaa täyttää vientivelvoite (viennin määrän on oltava vähintään kuusi kertaa niin suuri kuin tuotuihin tuotantohyödykkeisiin liittyvän tullivapautuksen arvo kokonaisuudessaan). Tämä muutos ei kuitenkaan vaikuta järjestelmän perimmäisiin toimintaperiaatteisiin.

d)   EPCG-järjestelmää koskevat päätelmät

| (56) | Se, että viejä maksaa alennetun tuontitullin tai tuo tullitta, on Intian viranomaisten taloudellista tukea, koska viranomainen luopuu tällöin sille kuuluvista tuloista ja yritys saa etua, kun yleensä kannettavia tuontitulleja alennetaan tai niistä myönnetään vapautus. Lisenssiä ei voi saada sitoutumatta tavaroiden vientiin. Tämän vuoksi EPCG-järjestelmä on perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitettu oikeudellisesti vientituloksesta riippuva tuki, jota on pidettävä erityisenä ja siten tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavana. |
| --- | --- |

(56)

Se, että viejä maksaa alennetun tuontitullin tai tuo tullitta, on Intian viranomaisten taloudellista tukea, koska viranomainen luopuu tällöin sille kuuluvista tuloista ja yritys saa etua, kun yleensä kannettavia tuontitulleja alennetaan tai niistä myönnetään vapautus. Lisenssiä ei voi saada sitoutumatta tavaroiden vientiin. Tämän vuoksi EPCG-järjestelmä on perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitettu oikeudellisesti vientituloksesta riippuva tuki, jota on pidettävä erityisenä ja siten tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavana.

e)   Tuen määrän laskeminen

| (57) | Yritysten saama etu on laskettu tuoduista tuotantohyödykkeistä kantamatta jääneiden tullien perusteella perusasetuksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti jakamalla kyseinen määrä sellaiselle ajanjaksolle, joka vastaa kyseisten tuotantohyödykkeiden tavanomaista poistoaikaa asianomaisella tuotannonalalla. Tutkimusajanjaksolle kohdistettavaa edun määrää on vakiintuneen käytännön mukaisesti mukautettu lisäämällä siihen tutkimusajanjakson aikainen korko, jotta edun arvo pidemmällä aikavälillä tulisi näkyviin ja näin saataisiin selville järjestelmästä vastaanottajalle koituneen edun kokonaismäärä. Koska kyseinen tuki vastaa kertaluonteista avustusta, tässä tapauksessa katsottiin aiheelliseksi soveltaa tutkimusajanjakson aikana voimassa ollutta yrityskohtaista markkinakorkoa. Kuten 54 kappaleessa selostettiin, EPCG-järjestelmästä saatava etu on sidoksissa vietyjen lopputuotteiden arvon kasvuun; sitä ei myönnetä valmistettujen, tuotettujen, vietyjen tai kuljetettujen määrien perusteella. Tämän vuoksi tuen määrä jaettiin tutkimusajanjaksona toteutuneen viennin kokonaisliikevaihdolle perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(57)

Yritysten saama etu on laskettu tuoduista tuotantohyödykkeistä kantamatta jääneiden tullien perusteella perusasetuksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti jakamalla kyseinen määrä sellaiselle ajanjaksolle, joka vastaa kyseisten tuotantohyödykkeiden tavanomaista poistoaikaa asianomaisella tuotannonalalla. Tutkimusajanjaksolle kohdistettavaa edun määrää on vakiintuneen käytännön mukaisesti mukautettu lisäämällä siihen tutkimusajanjakson aikainen korko, jotta edun arvo pidemmällä aikavälillä tulisi näkyviin ja näin saataisiin selville järjestelmästä vastaanottajalle koituneen edun kokonaismäärä. Koska kyseinen tuki vastaa kertaluonteista avustusta, tässä tapauksessa katsottiin aiheelliseksi soveltaa tutkimusajanjakson aikana voimassa ollutta yrityskohtaista markkinakorkoa. Kuten 54 kappaleessa selostettiin, EPCG-järjestelmästä saatava etu on sidoksissa vietyjen lopputuotteiden arvon kasvuun; sitä ei myönnetä valmistettujen, tuotettujen, vietyjen tai kuljetettujen määrien perusteella. Tämän vuoksi tuen määrä jaettiin tutkimusajanjaksona toteutuneen viennin kokonaisliikevaihdolle perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (58) | Molemmat tutkimuksessa yhteistyössä toimineet viejät hyötyivät EPCG-järjestelmästä tutkimusajanjakson aikana ja saivat tukia, joiden määrä oli 0,1–0,3 prosenttia. |
| --- | --- |

(58)

Molemmat tutkimuksessa yhteistyössä toimineet viejät hyötyivät EPCG-järjestelmästä tutkimusajanjakson aikana ja saivat tukia, joiden määrä oli 0,1–0,3 prosenttia.

4.   ENNAKKOLISENSSIJÄRJESTELMÄ

a)   Oikeusperusta

| (59) | Ennakkolisenssijärjestelmä on ollut käytössä vuosista 1977–78. Järjestelmän yksityiskohdat esitetään vienti- ja tuontipolitiikkaa koskevan asiakirjan kohdissa 4.1.1–4.1.7 ja menettelykäsikirjan 4 luvun tietyissä osissa. |
| --- | --- |

(59)

Ennakkolisenssijärjestelmä on ollut käytössä vuosista 1977–78. Järjestelmän yksityiskohdat esitetään vienti- ja tuontipolitiikkaa koskevan asiakirjan kohdissa 4.1.1–4.1.7 ja menettelykäsikirjan 4 luvun tietyissä osissa.

b)   Tukikelpoisuus

| (60) | Ennakkolisenssejä voivat saada viejät, valmistajaviejät tai yhteen tai useampaan valmistajaan ”sidoksissa” olevat kauppiasviejät, jotka voivat niiden ansiosta tuoda tullitta vientitavaroiden tuotannossa käytettäviä tuotantopanoksia. |
| --- | --- |

(60)

Ennakkolisenssejä voivat saada viejät, valmistajaviejät tai yhteen tai useampaan valmistajaan ”sidoksissa” olevat kauppiasviejät, jotka voivat niiden ansiosta tuoda tullitta vientitavaroiden tuotannossa käytettäviä tuotantopanoksia.

c)   Toteutus käytännössä

| (61) | Tässä järjestelmässä sallittu tuonnin määrä määritetään prosenttiosuutena vietyjen lopputuotteiden määrästä. Sallittu tuonti ilmaistaan ennakkolisensseissä tuotavien yksiköiden määränä ja arvona. Kummassakin tapauksessa sallittujen tullittomien hankintojen määrittämisessä käytettävät prosenttiosuudet vahvistetaan valtaosalle tuotteista, myös tarkasteltavana olevalle tuotteelle, tuotantopanoksia ja myyntiä koskevien vakionormien perusteella. Ennakkolisensseissä eritellyt tuotantopanokset ovat asianomaisen lopputuotteen tuotannossa käytettäviä aineksia. |
| --- | --- |

(61)

Tässä järjestelmässä sallittu tuonnin määrä määritetään prosenttiosuutena vietyjen lopputuotteiden määrästä. Sallittu tuonti ilmaistaan ennakkolisensseissä tuotavien yksiköiden määränä ja arvona. Kummassakin tapauksessa sallittujen tullittomien hankintojen määrittämisessä käytettävät prosenttiosuudet vahvistetaan valtaosalle tuotteista, myös tarkasteltavana olevalle tuotteelle, tuotantopanoksia ja myyntiä koskevien vakionormien perusteella. Ennakkolisensseissä eritellyt tuotantopanokset ovat asianomaisen lopputuotteen tuotannossa käytettäviä aineksia.

| (62) | Ennakkolisenssejä voidaan myöntää seuraavissa tapauksissa:






  i) | Fyysinen vienti: Ennakkolisenssejä voidaan myöntää valmistajaviejille tai yhteen tai useampaan valmistajaan ”sidoksissa” oleville kauppiasviejille vientituotteiden valmistuksessa tarvittavien tuotantopanosten tuontia varten. |
| --- | --- | --- |

(62)

Ennakkolisenssejä voidaan myöntää seuraavissa tapauksissa:

i)

Fyysinen vienti: Ennakkolisenssejä voidaan myöntää valmistajaviejille tai yhteen tai useampaan valmistajaan ”sidoksissa” oleville kauppiasviejille vientituotteiden valmistuksessa tarvittavien tuotantopanosten tuontia varten.

| ii) | Välituotetoimitukset (intermediate supplies): Välituotteiden toimitusta koskevia ennakkolisenssejä voidaan myöntää valmistajaviejille sellaisten tavaroiden valmistuksessa tarvittavia tuotantopanoksia varten, jotka on tarkoitus toimittaa lopulliselle viejälle/viejään rinnastettavalle toimijalle, joka on myös ennakkolisenssin haltija. Ennakkolisenssin haltija, joka aikoo suoran tuonnin sijasta hankkia tuotantopanokset kotimaisista lähteistä, voi halutessaan käyttää niiden hankkimiseen välituotetoimituksia koskevia ennakkolisenssejä. Siinä tapauksessa kotimarkkinoilta hankitut määrät poistetaan ennakkolisensseistä ja kotimaiselle toimittajalle myönnetään välituotetoimitusten ennakkolisenssi. Välituotetoimitusten ennakkolisenssin haltija saa tuoda tullitta lopulliselle viejälle toimitettavien tuotantopanosten tuotannossa tarvittavat tavarat. |
| --- | --- |

ii)

Välituotetoimitukset (intermediate supplies): Välituotteiden toimitusta koskevia ennakkolisenssejä voidaan myöntää valmistajaviejille sellaisten tavaroiden valmistuksessa tarvittavia tuotantopanoksia varten, jotka on tarkoitus toimittaa lopulliselle viejälle/viejään rinnastettavalle toimijalle, joka on myös ennakkolisenssin haltija. Ennakkolisenssin haltija, joka aikoo suoran tuonnin sijasta hankkia tuotantopanokset kotimaisista lähteistä, voi halutessaan käyttää niiden hankkimiseen välituotetoimituksia koskevia ennakkolisenssejä. Siinä tapauksessa kotimarkkinoilta hankitut määrät poistetaan ennakkolisensseistä ja kotimaiselle toimittajalle myönnetään välituotetoimitusten ennakkolisenssi. Välituotetoimitusten ennakkolisenssin haltija saa tuoda tullitta lopulliselle viejälle toimitettavien tuotantopanosten tuotannossa tarvittavat tavarat.

| iii) | Vientiin rinnastettavat toimitukset (deemed exports): Vientiin rinnastettavia toimituksia koskevia ennakkolisenssejä voidaan myöntää pääasiallisille tavarantoimittajille niiden tuotantopanosten tuontia varten, joita tarvitaan vienti- ja tuontipolitiikkaa koskevan asiakirjan kohdassa 8.2 mainituille ryhmille toimitettavien tavaroiden valmistuksessa. Intian viranomaisten mukaan vientiin rinnastettavilla toimituksilla tarkoitetaan niitä liiketoimia, joissa toimitetut tavarat eivät poistu maasta. Vientiin rinnastettavina toimituksina pidetään tiettyjä toimituksia edellyttäen, että tavarat on valmistettu Intiassa, kuten tavaroiden toimitusta vientiin suuntautuneille yksiköille tai tuotantohyödykkeiden toimitusta EPCG-lisenssin haltijoille. |
| --- | --- |

iii)

Vientiin rinnastettavat toimitukset (deemed exports): Vientiin rinnastettavia toimituksia koskevia ennakkolisenssejä voidaan myöntää pääasiallisille tavarantoimittajille niiden tuotantopanosten tuontia varten, joita tarvitaan vienti- ja tuontipolitiikkaa koskevan asiakirjan kohdassa 8.2 mainituille ryhmille toimitettavien tavaroiden valmistuksessa. Intian viranomaisten mukaan vientiin rinnastettavilla toimituksilla tarkoitetaan niitä liiketoimia, joissa toimitetut tavarat eivät poistu maasta. Vientiin rinnastettavina toimituksina pidetään tiettyjä toimituksia edellyttäen, että tavarat on valmistettu Intiassa, kuten tavaroiden toimitusta vientiin suuntautuneille yksiköille tai tuotantohyödykkeiden toimitusta EPCG-lisenssin haltijoille.

| iv) | Ennakkoluovutusasiakirjat (Advance Release Orders, ARO): Ennakkolisenssin haltija, joka aikoo suoran tuonnin sijasta hankkia tuotantopanokset kotimaisista lähteistä, voi halutessaan käyttää niiden hankkimiseen ARO-asiakirjoja. Tällöin ennakkolisenssit vahvistetaan ARO-asiakirjoiksi ja siirretään toimittajalle niissä eriteltyjen tuotantopanosten toimituksen yhteydessä. ARO-asiakirjat oikeuttavat toimittajan tiettyihin viejälle tavallisesti tarkoitettuihin etuihin kuten tullien ja lopullisen valmisteveron palautukseen. ARO-järjestelmässä on tavallaan kyse siitä, että verot ja tullit palautetaan tuotteen toimittavalle valmistajalle eikä viejälle tullinpalautusjärjestelmässä. Verot/tullit voidaan palauttaa sekä kotimaisia tuotantopanoksia että tuotuja tuotantopanoksia käytettäessä. |
| --- | --- |

iv)

Ennakkoluovutusasiakirjat (Advance Release Orders, ARO): Ennakkolisenssin haltija, joka aikoo suoran tuonnin sijasta hankkia tuotantopanokset kotimaisista lähteistä, voi halutessaan käyttää niiden hankkimiseen ARO-asiakirjoja. Tällöin ennakkolisenssit vahvistetaan ARO-asiakirjoiksi ja siirretään toimittajalle niissä eriteltyjen tuotantopanosten toimituksen yhteydessä. ARO-asiakirjat oikeuttavat toimittajan tiettyihin viejälle tavallisesti tarkoitettuihin etuihin kuten tullien ja lopullisen valmisteveron palautukseen. ARO-järjestelmässä on tavallaan kyse siitä, että verot ja tullit palautetaan tuotteen toimittavalle valmistajalle eikä viejälle tullinpalautusjärjestelmässä. Verot/tullit voidaan palauttaa sekä kotimaisia tuotantopanoksia että tuotuja tuotantopanoksia käytettäessä.

| (63) | Tarkastuskäynnin yhteydessä voitiin todeta, että vain edellä i kohdassa tarkoitettuja ennakkolisenssejä (fyysinen vienti) käytettiin tutkimusajanjakson aikana ja että ne olivat käytössä yhdellä valmistajaviejällä. Tämän vuoksi tässä tutkimuksessa ei ole tarpeen selvittää tasoitustullin käyttöönoton mahdollisuutta edellä ii–iv kohdassa mainittujen ennakkolisenssilajien osalta. |
| --- | --- |

(63)

Tarkastuskäynnin yhteydessä voitiin todeta, että vain edellä i kohdassa tarkoitettuja ennakkolisenssejä (fyysinen vienti) käytettiin tutkimusajanjakson aikana ja että ne olivat käytössä yhdellä valmistajaviejällä. Tämän vuoksi tässä tutkimuksessa ei ole tarpeen selvittää tasoitustullin käyttöönoton mahdollisuutta edellä ii–iv kohdassa mainittujen ennakkolisenssilajien osalta.

d)   Järjestelmää koskevat päätelmät

| (64) | Lisenssejä, joita voidaan käyttää tuonnin yhteydessä kannettavien tullien kuittaamiseen, myönnetään vain vientiä harjoittaville yrityksille. Järjestelmä on siis tältä osin vientituloksesta riippuva. |
| --- | --- |

(64)

Lisenssejä, joita voidaan käyttää tuonnin yhteydessä kannettavien tullien kuittaamiseen, myönnetään vain vientiä harjoittaville yrityksille. Järjestelmä on siis tältä osin vientituloksesta riippuva.

| (65) | Kuten edellä todettiin, yksi tutkimuksen kohteena olleista yrityksistä käytti ”fyysisen viennin” ennakkolisenssijärjestelmää tutkimusajanjakson aikana. Yritys käytti järjestelmää vientituotteiden tuotantopanosten tullittomaan tuontiin. |
| --- | --- |

(65)

Kuten edellä todettiin, yksi tutkimuksen kohteena olleista yrityksistä käytti ”fyysisen viennin” ennakkolisenssijärjestelmää tutkimusajanjakson aikana. Yritys käytti järjestelmää vientituotteiden tuotantopanosten tullittomaan tuontiin.

| (66) | Intian viranomaiset väittivät, että ennakkolisenssijärjestelmä on määriin perustuva järjestelmä ja että tuotantopanokset, jotka lisenssin perusteella voidaan tuoda, ovat sidoksissa viennin määrään. Lisäksi todettiin, että ennakkolisenssijärjestelmässä tuodut tuotantopanokset on käytettävä vietävien tuotteiden valmistukseen tai jo vietyjen tuotteiden valmistuksessa käytettyjen tuotantopanosten varaston täydentämiseen. Intian viranomaisten mukaan viejän on käytettävä maahantuomansa tuotantopanokset itse; niitä ei voi myydä eikä siirtää. |
| --- | --- |

(66)

Intian viranomaiset väittivät, että ennakkolisenssijärjestelmä on määriin perustuva järjestelmä ja että tuotantopanokset, jotka lisenssin perusteella voidaan tuoda, ovat sidoksissa viennin määrään. Lisäksi todettiin, että ennakkolisenssijärjestelmässä tuodut tuotantopanokset on käytettävä vietävien tuotteiden valmistukseen tai jo vietyjen tuotteiden valmistuksessa käytettyjen tuotantopanosten varaston täydentämiseen. Intian viranomaisten mukaan viejän on käytettävä maahantuomansa tuotantopanokset itse; niitä ei voi myydä eikä siirtää.

| (67) | Tutkimuksessa todettiin kuitenkin, että käytössä ei ollut mitään järjestelmää tai menettelyä, jonka avulla voitaisiin tarkistaa, käytetäänkö asianomaisia tuotantopanoksia vietävien tuotteiden tuotannossa ja mitkä tuotantopanokset siinä käytetään. Järjestelmä osoittaa ainoastaan, että tullitta tuotuja tavaroita on käytetty tuotantoprosessissa, mutta siinä ei tehdä eroa tavaroiden määräpaikan välillä (kotimarkkinat vai vientimarkkinat). |
| --- | --- |

(67)

Tutkimuksessa todettiin kuitenkin, että käytössä ei ollut mitään järjestelmää tai menettelyä, jonka avulla voitaisiin tarkistaa, käytetäänkö asianomaisia tuotantopanoksia vietävien tuotteiden tuotannossa ja mitkä tuotantopanokset siinä käytetään. Järjestelmä osoittaa ainoastaan, että tullitta tuotuja tavaroita on käytetty tuotantoprosessissa, mutta siinä ei tehdä eroa tavaroiden määräpaikan välillä (kotimarkkinat vai vientimarkkinat).

| (68) | Perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa säädetään poikkeuksesta muun muassa sellaisten tullinpalautusjärjestelmien ja korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelyjen osalta, jotka ovat perusasetuksen liitteessä I olevan i kohdan, liitteen II (palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) ja liitteen III (korvaaviin tuotantopanoksiin liittyvän palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) tarkkojen edellytysten mukaisia. |
| --- | --- |

(68)

Perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa säädetään poikkeuksesta muun muassa sellaisten tullinpalautusjärjestelmien ja korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelyjen osalta, jotka ovat perusasetuksen liitteessä I olevan i kohdan, liitteen II (palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) ja liitteen III (korvaaviin tuotantopanoksiin liittyvän palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) tarkkojen edellytysten mukaisia.

| (69) | Koska käytössä ei ole järjestelmää tai menettelyä, jonka avulla voitaisiin tarkistaa, mitkä tuotantopanokset käytetään vientituotteen tuotannossa tai onko tuontitulleja palautettu liikaa perusasetuksen liitteessä I olevan i kohdan ja liitteiden II ja III mukaisesti, ennakkolisenssijärjestelmää ei voida pitää perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan mukaisena sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelynä. |
| --- | --- |

(69)

Koska käytössä ei ole järjestelmää tai menettelyä, jonka avulla voitaisiin tarkistaa, mitkä tuotantopanokset käytetään vientituotteen tuotannossa tai onko tuontitulleja palautettu liikaa perusasetuksen liitteessä I olevan i kohdan ja liitteiden II ja III mukaisesti, ennakkolisenssijärjestelmää ei voida pitää perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan mukaisena sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelynä.

| (70) | Koska 68 kappaleessa tarkoitettu poikkeus tuen määritelmään tullinpalautusjärjestelmien ja korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelyjen osalta ei päde tähän tapaukseen, liiallisen tullinpalautuksen mahdollisuutta ei tarvitse selvittää ja tasoitustullin käyttöönoton mahdollistava etu on tuonnista yleensä kannettavien tuontitullien koko palautettu määrä. |
| --- | --- |

(70)

Koska 68 kappaleessa tarkoitettu poikkeus tuen määritelmään tullinpalautusjärjestelmien ja korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelyjen osalta ei päde tähän tapaukseen, liiallisen tullinpalautuksen mahdollisuutta ei tarvitse selvittää ja tasoitustullin käyttöönoton mahdollistava etu on tuonnista yleensä kannettavien tuontitullien koko palautettu määrä.

e)   Tuen määrän laskeminen

| (71) | Asianomaiselle yritykselle koitunut etu laskettiin tutkimusajanjakson aikana käytetyillä lisensseillä myönnetyn hyvityksen määrän perusteella. Kuten 61 kappaleessa selostettiin, ennakkolisenssijärjestelmästä saatava etu perustuu sekä vietyjen lopputuotteiden määrään että arvoon. Tämän vuoksi tuen määrä jaettiin tutkimusajanjaksona toteutuneen viennin kokonaisliikevaihdolle perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Etua laskettaessa vähennettiin perusasetuksen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti tuen saamisesta välttämättä aiheutuneet maksut. Tämän perusteella voidaan todeta, että saadun tuen määrä oli 0,2 prosenttia. |
| --- | --- |

(71)

Asianomaiselle yritykselle koitunut etu laskettiin tutkimusajanjakson aikana käytetyillä lisensseillä myönnetyn hyvityksen määrän perusteella. Kuten 61 kappaleessa selostettiin, ennakkolisenssijärjestelmästä saatava etu perustuu sekä vietyjen lopputuotteiden määrään että arvoon. Tämän vuoksi tuen määrä jaettiin tutkimusajanjaksona toteutuneen viennin kokonaisliikevaihdolle perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Etua laskettaessa vähennettiin perusasetuksen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti tuen saamisesta välttämättä aiheutuneet maksut. Tämän perusteella voidaan todeta, että saadun tuen määrä oli 0,2 prosenttia.

5.   VIENTITEOLLISUUDEN VAPAA-ALUEET/VIENTIIN SUUNTAUTUNEET YKSIKÖT (EXPORT PROCESSING ZONES/EXPORT ORIENTED UNITS)

| (72) | Tutkimus osoitti, että kumpikaan vientiä harjoittavista tuottajista ei toimi vientiteollisuuden vapaa-alueella tai vientiin suuntautuneena yksikkönä. Näin ollen tätä järjestelmää ei ole tarpeen tarkastella tarkemmin tässä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(72)

Tutkimus osoitti, että kumpikaan vientiä harjoittavista tuottajista ei toimi vientiteollisuuden vapaa-alueella tai vientiin suuntautuneena yksikkönä. Näin ollen tätä järjestelmää ei ole tarpeen tarkastella tarkemmin tässä tutkimuksessa.

6.   TULOVEROSTA VAPAUTTAMINEN

a)   Oikeusperusta

| (73) | Tuloverosta vapauttamisen järjestelmän oikeusperusta on vuoden 1961 tuloverolaki. Kyseisessä laissa, jota muutetaan vuosittain varainhoitolailla, säädetään veronkannon perusteista sekä erinäisistä haettavissa olevista vapautuksista ja vähennyksistä. Yritykset voivat muun muassa hakea lain 10A, 10B ja 80HHC §:ssä tarkoitettuja vapautuksia, jotka koskevat viennistä saadun myyntivoiton vapautusta tuloverosta. |
| --- | --- |

(73)

Tuloverosta vapauttamisen järjestelmän oikeusperusta on vuoden 1961 tuloverolaki. Kyseisessä laissa, jota muutetaan vuosittain varainhoitolailla, säädetään veronkannon perusteista sekä erinäisistä haettavissa olevista vapautuksista ja vähennyksistä. Yritykset voivat muun muassa hakea lain 10A, 10B ja 80HHC §:ssä tarkoitettuja vapautuksia, jotka koskevat viennistä saadun myyntivoiton vapautusta tuloverosta.

b)   Toteutus käytännössä

| (74) | Intian viranomaiset totesivat, että tuloverosta vapauttamisen järjestelmä on lakkautettu 31 päivänä maaliskuuta 2003, ja esittivät tätä koskevan näytön. Järjestelmästä on saattanut koitua etua tarkasteltavina oleville viejille tutkimusajanjakson aikana, mutta tämän jälkeen ne eivät enää saa kyseistä etua. Perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdan mukaisesti tuloverosta vapauttamisen järjestelmän osalta ei näin ollen ole tarpeen selvittää tasoitustullin käyttöönoton mahdollisuutta. |
| --- | --- |

(74)

Intian viranomaiset totesivat, että tuloverosta vapauttamisen järjestelmä on lakkautettu 31 päivänä maaliskuuta 2003, ja esittivät tätä koskevan näytön. Järjestelmästä on saattanut koitua etua tarkasteltavina oleville viejille tutkimusajanjakson aikana, mutta tämän jälkeen ne eivät enää saa kyseistä etua. Perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdan mukaisesti tuloverosta vapauttamisen järjestelmän osalta ei näin ollen ole tarpeen selvittää tasoitustullin käyttöönoton mahdollisuutta.

7.   TASOITUSTULLIN KÄYTTÖÖNOTON MAHDOLLISTAVIEN TUKIEN MÄÄRÄ

| (75) | Perusasetuksen säännösten mukaisten tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä arvo-osuutena ilmaistuna on tutkimuksen kohteena olevien vientiä harjoittavien tuottajien osalta 14,6 ja 20,9 prosenttia. Koska intialaisten tuottajien yhteistyössä toimimisen aste oli korkea (tutkimus kattoi koko asianomaisen tuotteen Intiasta yhteisöön suuntautuvan viennin), kaikkia muita yrityksiä koskeva jäännöstukimarginaali vahvistettiin sen yrityksen tukimarginaalin tasoiseksi, jolle oli määritetty korkein yksilöllinen marginaali, eli 20,9 prosentiksi.











  Tuen laji | DEPB | EPCG | Ennakkolisenssi | EPZ/EOU | Tuloverovapautus | YHTEENSÄ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | |
| Graphite India Limited (GIL) | 14,5 % | 0,1 % | | | | 14,6 % |
| Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited | 20,4 % | 0,3 % | 0,2 % | | | 20,9 % |
| Kaikki muut | | | | | | 20,9 % |

(75)

Perusasetuksen säännösten mukaisten tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä arvo-osuutena ilmaistuna on tutkimuksen kohteena olevien vientiä harjoittavien tuottajien osalta 14,6 ja 20,9 prosenttia. Koska intialaisten tuottajien yhteistyössä toimimisen aste oli korkea (tutkimus kattoi koko asianomaisen tuotteen Intiasta yhteisöön suuntautuvan viennin), kaikkia muita yrityksiä koskeva jäännöstukimarginaali vahvistettiin sen yrityksen tukimarginaalin tasoiseksi, jolle oli määritetty korkein yksilöllinen marginaali, eli 20,9 prosentiksi.

Tuen laji

DEPB

EPCG

Ennakkolisenssi

EPZ/EOU

Tuloverovapautus

YHTEENSÄ

Graphite India Limited (GIL)

14,5 %

0,1 %

14,6 %

Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited

20,4 %

0,3 %

0,2 %

20,9 %

Kaikki muut

20,9 %

D.   YHTEISÖN TUOTANNONALA

1.   YHTEISÖN KOKONAISTUOTANTO

| (76) | Samankaltaista tuotetta valmistaa yhteisössä SGL AG, jäljempänä ”SGL”, ja useat UCAR SA:n, jäljempänä ”UCAR”, tytäryhtiöt (UCAR SNC, UCAR Electrodos Ibérica SL ja Graftech SpA); valitus tehtiin näiden yritysten puolesta. SGL:n ja UCARin tuotantolaitokset sijaitsevat Itävallassa, Belgiassa, Saksassa, Ranskassa, Italiassa ja Espanjassa. |
| --- | --- |

(76)

Samankaltaista tuotetta valmistaa yhteisössä SGL AG, jäljempänä ”SGL”, ja useat UCAR SA:n, jäljempänä ”UCAR”, tytäryhtiöt (UCAR SNC, UCAR Electrodos Ibérica SL ja Graftech SpA); valitus tehtiin näiden yritysten puolesta. SGL:n ja UCARin tuotantolaitokset sijaitsevat Itävallassa, Belgiassa, Saksassa, Ranskassa, Italiassa ja Espanjassa.

| (77) | Valituksen tehneiden yhteisön tuottajien SGL:n ja UCARin lisäksi samankaltaista tuotetta valmisti yhteisössä kaksi muuta tuottajaa vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välillä. Toinen näistä tuottajista joutui maksukyvyttömyystilaan ja sen oli haettava tuomioistuimelta suojaa Saksan konkurssilainsäädännön nojalla. Tämä yritys lopetti samankaltaisen tuotteen tuottamisen marraskuussa 2002. Nämä kaksi yritystä ilmaisivat tukensa valitukselle, mutta vastasivat kieltävästi, kun komissio pyysi niitä toimimaan aktiivisesti yhteistyössä tutkimuksessa. Perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdan mukaisena yhteisön tuotantona pidetään näin ollen kaikkien edellä mainittujen neljän tuottajan tuotantoa. |
| --- | --- |

(77)

Valituksen tehneiden yhteisön tuottajien SGL:n ja UCARin lisäksi samankaltaista tuotetta valmisti yhteisössä kaksi muuta tuottajaa vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välillä. Toinen näistä tuottajista joutui maksukyvyttömyystilaan ja sen oli haettava tuomioistuimelta suojaa Saksan konkurssilainsäädännön nojalla. Tämä yritys lopetti samankaltaisen tuotteen tuottamisen marraskuussa 2002. Nämä kaksi yritystä ilmaisivat tukensa valitukselle, mutta vastasivat kieltävästi, kun komissio pyysi niitä toimimaan aktiivisesti yhteistyössä tutkimuksessa. Perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdan mukaisena yhteisön tuotantona pidetään näin ollen kaikkien edellä mainittujen neljän tuottajan tuotantoa.

2.   YHTEISÖN TUOTANNONALAN MÄÄRITELMÄ

| (78) | Valituksen tehneet kaksi yhteisön tuottajaa vastasivat asianmukaisesti kyselyyn ja toimivat tutkimuksessa täysimääräisesti yhteistyössä. Niiden osuus yhteisön tuotannosta oli tutkimusajanjakson aikana yli 80 prosenttia. |
| --- | --- |

(78)

Valituksen tehneet kaksi yhteisön tuottajaa vastasivat asianmukaisesti kyselyyn ja toimivat tutkimuksessa täysimääräisesti yhteistyössä. Niiden osuus yhteisön tuotannosta oli tutkimusajanjakson aikana yli 80 prosenttia.

| (79) | Niiden katsotaan muodostavan yhteisön tuotannonalan perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdan ja 10 artiklan 8 kohdan mukaisesti, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ”yhteisön tuotannonala”. |
| --- | --- |

(79)

Niiden katsotaan muodostavan yhteisön tuotannonalan perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdan ja 10 artiklan 8 kohdan mukaisesti, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ”yhteisön tuotannonala”.

E.   VAHINKO

1.   ALUSTAVAT HUOMIOT

| (80) | Koska tarkasteltavana olevan tuotteen vientiä harjoittavia tuottajia on Intiassa vain kaksi ja koska myös yhteisön tuotannonala käsittää vain kaksi tuottajaa, asianomaisen Intiasta peräisin olevan tuotteen yhteisöön suuntautuvaa tuontia samoin kuin yhteisön tuotannonalaa koskevat tiedot oli indeksoitava tietojen luottamuksellisuuden säilyttämiseksi perusasetuksen 29 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(80)

Koska tarkasteltavana olevan tuotteen vientiä harjoittavia tuottajia on Intiassa vain kaksi ja koska myös yhteisön tuotannonala käsittää vain kaksi tuottajaa, asianomaisen Intiasta peräisin olevan tuotteen yhteisöön suuntautuvaa tuontia samoin kuin yhteisön tuotannonalaa koskevat tiedot oli indeksoitava tietojen luottamuksellisuuden säilyttämiseksi perusasetuksen 29 artiklan mukaisesti.

2.   YHTEISÖN KULUTUS

| (81) | Yhteisön kulutusta määritettäessä otettiin huomioon yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla myymät määrät, parhaiden käytettävissä olevien tietojen perusteella arvioidut muiden yhteisön tuottajien yhteisön markkinoilla myymät määrät, tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden kahden intialaisen vientiä harjoittavan tuottajan yhteisön markkinoilla myymät määrät, Puolasta yhteisöön tuodut määrät (SGL:n toimittamien tietojen perusteella) ja Eurostatin tiedot muusta tuonnista yhteisöön tarvittaessa asianmukaisesti oikaistuina. |
| --- | --- |

(81)

Yhteisön kulutusta määritettäessä otettiin huomioon yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla myymät määrät, parhaiden käytettävissä olevien tietojen perusteella arvioidut muiden yhteisön tuottajien yhteisön markkinoilla myymät määrät, tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden kahden intialaisen vientiä harjoittavan tuottajan yhteisön markkinoilla myymät määrät, Puolasta yhteisöön tuodut määrät (SGL:n toimittamien tietojen perusteella) ja Eurostatin tiedot muusta tuonnista yhteisöön tarvittaessa asianmukaisesti oikaistuina.

| (82) | Tämän perusteella voidaan todeta, että tarkasteltavana olevan tuotteen kulutus yhteisössä kasvoi 9 prosenttia vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tarkemmin ottaen kulutus kasvoi 14 prosenttia vuosien 1999 ja 2000 välillä, väheni 7 prosenttiyksikköä vuonna 2001 ja vielä 1 prosenttiyksikön vuonna 2002 ennen kuin kasvoi taas 3 prosenttiyksikköä tutkimusajanjakson aikana. Koska tarkasteltavana olevaa tuotetta käytetään pääasiassa sähköteräksen tuotannossa, kulutuksen kehitystä tarkasteltaessa on otettava huomioon kyseisen tuotannonalan taloudellinen kehitys, jossa oli havaittavissa voimakasta kasvua vuonna 2000 ja tämän jälkeen laskusuhdanne vuodesta 2001 alkaen. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EY:n kokonaiskulutus (tonnia) | 119 802 | 136 418 | 128 438 | 126 623 | 130 615 |
| Indeksi (1999=100) | 100 | 114 | 107 | 106 | 109 |

(82)

Tämän perusteella voidaan todeta, että tarkasteltavana olevan tuotteen kulutus yhteisössä kasvoi 9 prosenttia vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tarkemmin ottaen kulutus kasvoi 14 prosenttia vuosien 1999 ja 2000 välillä, väheni 7 prosenttiyksikköä vuonna 2001 ja vielä 1 prosenttiyksikön vuonna 2002 ennen kuin kasvoi taas 3 prosenttiyksikköä tutkimusajanjakson aikana. Koska tarkasteltavana olevaa tuotetta käytetään pääasiassa sähköteräksen tuotannossa, kulutuksen kehitystä tarkasteltaessa on otettava huomioon kyseisen tuotannonalan taloudellinen kehitys, jossa oli havaittavissa voimakasta kasvua vuonna 2000 ja tämän jälkeen laskusuhdanne vuodesta 2001 alkaen.

1999

2000

2001

2002

Tutkimusajanjakso

EY:n kokonaiskulutus (tonnia)

119 802

136 418

128 438

126 623

130 615

Indeksi (1999=100)

100

114

107

106

109

3.   TUONTI TARKASTELTAVANA OLEVASTA MAASTA

a)   Määrä

| (83) | Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Intiasta yhteisöön kasvoi määrällisesti 76 prosenttia vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tarkemmin ottaen tuonti Intiasta kasvoi 45 prosenttia vuosien 1999 ja 2000 välillä ja vielä 31 prosenttiyksikköä vuonna 2001 pysytellen sitten suhteellisen vakaasti tällä tasolla vuonna 2002 ja tutkimusajanjaksona. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuetun tuonnin määrä (tonnia) | Tietoja ei voida julkistaa (ks. 80 kappale edellä) |
| Indeksi (1999 = 100) | 100 | 145 | 176 | 176 | 176 |
| Tuetun tuonnin markkinaosuus | Tietoja ei voida julkistaa (ks. 80 kappale edellä) |
| Indeksi (1999 = 100) | 100 | 127 | 164 | 166 | 161 |

(83)

Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Intiasta yhteisöön kasvoi määrällisesti 76 prosenttia vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tarkemmin ottaen tuonti Intiasta kasvoi 45 prosenttia vuosien 1999 ja 2000 välillä ja vielä 31 prosenttiyksikköä vuonna 2001 pysytellen sitten suhteellisen vakaasti tällä tasolla vuonna 2002 ja tutkimusajanjaksona.

1999

2000

2001

2002

Tutkimusajanjakso

Tuetun tuonnin määrä (tonnia)

Tietoja ei voida julkistaa (ks. 80 kappale edellä)

Indeksi (1999 = 100)

100

145

176

176

176

Tuetun tuonnin markkinaosuus

Tietoja ei voida julkistaa (ks. 80 kappale edellä)

Indeksi (1999 = 100)

100

127

164

166

161

b)   Markkinaosuus

| (84) | Intialaisten viejien markkinaosuus kasvoi 3,4 prosenttiyksikköä (eli 61 prosenttia) tarkastelujakson aikana saavuttaen 8–10 prosentin tason tutkimusajanjakson aikana. Markkinaosuus kasvoi ensin 1,5 prosenttiyksikköä vuosien 1999 ja 2000 välillä ja vielä 2 prosenttiyksikköä vuonna 2001, minkä jälkeen se pysytteli suhteellisen vakaasti tällä tasolla vuoden 2002 ja tutkimusajanjakson aikana. Olisi huomattava, että tätä asianomaisesta maasta peräisin olevan tuonnin ja sen markkinaosuuden kasvua vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välillä vastasi 9 prosentin kasvu kulutuksessa. |
| --- | --- |

(84)

Intialaisten viejien markkinaosuus kasvoi 3,4 prosenttiyksikköä (eli 61 prosenttia) tarkastelujakson aikana saavuttaen 8–10 prosentin tason tutkimusajanjakson aikana. Markkinaosuus kasvoi ensin 1,5 prosenttiyksikköä vuosien 1999 ja 2000 välillä ja vielä 2 prosenttiyksikköä vuonna 2001, minkä jälkeen se pysytteli suhteellisen vakaasti tällä tasolla vuoden 2002 ja tutkimusajanjakson aikana. Olisi huomattava, että tätä asianomaisesta maasta peräisin olevan tuonnin ja sen markkinaosuuden kasvua vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välillä vastasi 9 prosentin kasvu kulutuksessa.

c)   Hinnat

i)   Hintojen kehitys

| (85) | Asianomaisen Intiasta peräisin olevan tuotteen keskimääräinen tuontihinta kehittyi vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana siten, että se nousi ensin 2 prosenttia vuonna 2000 ja vielä 8 prosenttiyksikköä vuonna 2001, minkä jälkeen se laski 9 prosenttiyksikköä vuonna 2002 pysytellen tällä tasolla myös tutkimusajanjaksona. Asianomaisen Intiasta peräisin olevan tuotteen keskimääräinen tuontihinta oli tutkimusajanjakson aikana 1 prosentin korkeampi kuin vuonna 1999. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuetun tuonnin hinnat | Tietoja ei voida julkistaa (ks. 80 kappale edellä) |
| Indeksi (1999 = 100) | 100 | 102 | 110 | 101 | 101 |

(85)

Asianomaisen Intiasta peräisin olevan tuotteen keskimääräinen tuontihinta kehittyi vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana siten, että se nousi ensin 2 prosenttia vuonna 2000 ja vielä 8 prosenttiyksikköä vuonna 2001, minkä jälkeen se laski 9 prosenttiyksikköä vuonna 2002 pysytellen tällä tasolla myös tutkimusajanjaksona. Asianomaisen Intiasta peräisin olevan tuotteen keskimääräinen tuontihinta oli tutkimusajanjakson aikana 1 prosentin korkeampi kuin vuonna 1999.

1999

2000

2001

2002

Tutkimusajanjakso

Tuetun tuonnin hinnat

Tietoja ei voida julkistaa (ks. 80 kappale edellä)

Indeksi (1999 = 100)

100

102

110

101

101

ii)   Hinnan alittavuus

| (86) | Vientiä harjoittavien tuottajien ja yhteisön tuotannonalan keskimääräisiä myyntihintoja yhteisössä verrattiin keskenään tarkasteltavana olevan tuotteen vertailukelpoisten mallien osalta. Tätä varten yhteisön tuotannonalan etuyhteydettömiltä asiakkailta veloittamia noudettuna lähettäjältä -hintoja ilman hyvityksiä ja veroja verrattiin intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien CIF yhteisön rajalla -hintoihin, joita oli oikaistu asianmukaisesti tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi. Tämä vertailu osoitti, että kyseisen Intiasta peräisin olevan tuotteen myyntihinnat yhteisössä olivat tutkimusajanjakson aikana 6,5–12,2 prosenttia alempia kuin yhteisön tuotannonalan myyntihinnat. |
| --- | --- |

(86)

Vientiä harjoittavien tuottajien ja yhteisön tuotannonalan keskimääräisiä myyntihintoja yhteisössä verrattiin keskenään tarkasteltavana olevan tuotteen vertailukelpoisten mallien osalta. Tätä varten yhteisön tuotannonalan etuyhteydettömiltä asiakkailta veloittamia noudettuna lähettäjältä -hintoja ilman hyvityksiä ja veroja verrattiin intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien CIF yhteisön rajalla -hintoihin, joita oli oikaistu asianmukaisesti tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi. Tämä vertailu osoitti, että kyseisen Intiasta peräisin olevan tuotteen myyntihinnat yhteisössä olivat tutkimusajanjakson aikana 6,5–12,2 prosenttia alempia kuin yhteisön tuotannonalan myyntihinnat.

| (87) | Olisi huomattava, että nämä hinnan alittavuuden marginaalit eivät tuo täysimääräisesti esiin tuetun tuonnin vaikutusta yhteisön tuotannonalan hintoihin tilanteessa, jossa esiintyi sekä hintojen alenemista että hinnankorotusten estymistä; tästä osoituksena on yhteisön tuotannonalan suhteellisen heikko kannattavuus tutkimusajanjakson aikana, sillä ilman tuettua tuontia tuotannonala olisi voinut odottaa melkoisesti parempaa kannattavuutta. |
| --- | --- |

(87)

Olisi huomattava, että nämä hinnan alittavuuden marginaalit eivät tuo täysimääräisesti esiin tuetun tuonnin vaikutusta yhteisön tuotannonalan hintoihin tilanteessa, jossa esiintyi sekä hintojen alenemista että hinnankorotusten estymistä; tästä osoituksena on yhteisön tuotannonalan suhteellisen heikko kannattavuus tutkimusajanjakson aikana, sillä ilman tuettua tuontia tuotannonala olisi voinut odottaa melkoisesti parempaa kannattavuutta.

4.   YHTEISÖN TUOTANNONALAN TILANNE

| (88) | Komissio tarkasteli perusasetuksen 8 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia taloudellisia tekijöitä ja osoittimia, joilla on vaikutusta yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. |
| --- | --- |

(88)

Komissio tarkasteli perusasetuksen 8 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia taloudellisia tekijöitä ja osoittimia, joilla on vaikutusta yhteisön tuotannonalan tilanteeseen.

a)   Alustavat huomiot

| (89) | Tiettyjen vahingon osoittimien mielekkään arvioinnin varmistamiseksi oli välttämätöntä yhdistää asianmukaisella tavalla eräät UCARia ja sen yhteisössä tuotantoa harjoittavia tytäryhtiöitä (ks. 76 kappale edellä) koskevat tiedot. |
| --- | --- |

(89)

Tiettyjen vahingon osoittimien mielekkään arvioinnin varmistamiseksi oli välttämätöntä yhdistää asianmukaisella tavalla eräät UCARia ja sen yhteisössä tuotantoa harjoittavia tytäryhtiöitä (ks. 76 kappale edellä) koskevat tiedot.

| (90) | Komissio kiinnitti erityistä huomiota niihin seurauksiin, joita valituksen tehneiden kahden yhteisön tuottajan aiemmalla kilpailua rajoittavalla toiminnalla saattaisi olla vahingon osoittimiin. Komissio varmisti erityisesti, että kilpailua rajoittavaa toimintaa (ks. 121, 122 ja 125 kappale jäljempänä) ei esiintynyt vahingon arvioinnin lähtökohdaksi valittuna vuonna (1999). Yhteisön tuotannonalan kustannuksia ja kannattavuutta määrittäessään komissio lisäksi pyysi nimenomaan, että kilpailuviranomaisten määräämiin seuraamuksiin liittyvien maksujen välittömät kustannukset ja mahdolliset välilliset kustannukset (myös rahoituskustannukset) jätetään selvästi pois toimitettavista tiedoista, jotta kannattavuustilannetta voitaisiin arvioida ilman näiden ylimääräisten kustannusten vaikutusta; komissio myös varmisti, että näin tehtiin. |
| --- | --- |

(90)

Komissio kiinnitti erityistä huomiota niihin seurauksiin, joita valituksen tehneiden kahden yhteisön tuottajan aiemmalla kilpailua rajoittavalla toiminnalla saattaisi olla vahingon osoittimiin. Komissio varmisti erityisesti, että kilpailua rajoittavaa toimintaa (ks. 121, 122 ja 125 kappale jäljempänä) ei esiintynyt vahingon arvioinnin lähtökohdaksi valittuna vuonna (1999). Yhteisön tuotannonalan kustannuksia ja kannattavuutta määrittäessään komissio lisäksi pyysi nimenomaan, että kilpailuviranomaisten määräämiin seuraamuksiin liittyvien maksujen välittömät kustannukset ja mahdolliset välilliset kustannukset (myös rahoituskustannukset) jätetään selvästi pois toimitettavista tiedoista, jotta kannattavuustilannetta voitaisiin arvioida ilman näiden ylimääräisten kustannusten vaikutusta; komissio myös varmisti, että näin tehtiin.

b)   Tuotanto

| (91) | Yhteisön tuotannonalan tuotanto kasvoi 14 prosenttia vuonna 2000, väheni 16 prosenttiyksikköä vuonna 2001 ja vielä 4 prosenttiyksikköä vuonna 2002 ja lisääntyi sitten 5 prosenttiyksikköä tutkimusajanjakson aikana. Vuonna 2000 tapahtunut voimakas kasvu johtui suotuisista taloudellisista olosuhteista, mikä johti myös korkeampaan kapasiteetin käyttöasteeseen kyseisenä vuonna. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotanto (tonnia) | Tietoja ei voida julkistaa (ks. 80 kappale edellä) |
| Indeksi (1999 = 100) | 100 | 114 | 98 | 94 | 99 |

(91)

Yhteisön tuotannonalan tuotanto kasvoi 14 prosenttia vuonna 2000, väheni 16 prosenttiyksikköä vuonna 2001 ja vielä 4 prosenttiyksikköä vuonna 2002 ja lisääntyi sitten 5 prosenttiyksikköä tutkimusajanjakson aikana. Vuonna 2000 tapahtunut voimakas kasvu johtui suotuisista taloudellisista olosuhteista, mikä johti myös korkeampaan kapasiteetin käyttöasteeseen kyseisenä vuonna.

1999

2000

2001

2002

Tutkimusajanjakso

Tuotanto (tonnia)

Tietoja ei voida julkistaa (ks. 80 kappale edellä)

Indeksi (1999 = 100)

100

114

98

94

99

c)   Kapasiteetti ja sen käyttöaste

| (92) | Tuotantokapasiteetti väheni vuonna 2000 noin 2 prosenttia ja pysyi tällä tasolla myös vuonna 2001. Vuonna 2002 tuotantokapasiteetti väheni edelleen 5 prosenttiyksiköllä ja tutkimusajanjaksona aikana 2 prosenttiyksiköllä. Tuotantokapasiteetti oli tutkimusajanjakson aikana 9 prosenttia pienempi kuin vuonna 1999, mikä johtui pääasiassa erään yhteisön tuottajan tuotantolaitoksen koko tutkimusajanjakson kestäneestä seisokista. |
| --- | --- |

(92)

Tuotantokapasiteetti väheni vuonna 2000 noin 2 prosenttia ja pysyi tällä tasolla myös vuonna 2001. Vuonna 2002 tuotantokapasiteetti väheni edelleen 5 prosenttiyksiköllä ja tutkimusajanjaksona aikana 2 prosenttiyksiköllä. Tuotantokapasiteetti oli tutkimusajanjakson aikana 9 prosenttia pienempi kuin vuonna 1999, mikä johtui pääasiassa erään yhteisön tuottajan tuotantolaitoksen koko tutkimusajanjakson kestäneestä seisokista.

| (93) | Kapasiteetin käyttöaste oli 70 prosenttia vuonna 1999, mutta se nousi 81 prosenttiin vuonna 2000, mikä johtui voimakkaasta kysynnästä erityisesti sähköteräksen tuottajien keskuudessa. Vuosina 2001 ja 2002 kapasiteetin käyttöaste laski takaisin 70 prosenttiin, mistä se nousi 76 prosenttiin tutkimusajanjaksona. |
| --- | --- |

(93)

Kapasiteetin käyttöaste oli 70 prosenttia vuonna 1999, mutta se nousi 81 prosenttiin vuonna 2000, mikä johtui voimakkaasta kysynnästä erityisesti sähköteräksen tuottajien keskuudessa. Vuosina 2001 ja 2002 kapasiteetin käyttöaste laski takaisin 70 prosenttiin, mistä se nousi 76 prosenttiin tutkimusajanjaksona.

| (94) | Tutkimus osoitti, että edellä mainitun seisokissa olleen tuotantolaitoksen taloudelliset ongelmat ovat seurausta monista tekijöistä, joista kaksi tärkeintä ovat seuraavat: i) korkeat tuotantokustannukset, jotka ovat sidoksissa asianomaisen maan sähkönhintaan, ja ii) Intiasta peräisin olevan tuetun tuonnin aiheuttama kilpailutilanne. Koska näiden tekijöiden vaikutuksia on vaikea erottaa toisistaan, komissio tutki, millä tavoin tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste olisivat kehittyneet vuonna 2002 ja tutkimusajanjakson aikana, jos kyseistä laitosta ei olisi pidetty pysäytyksissä. Tässä simulaatiossa tuotantomäärä pidettiin samana, sillä kyseisen yhteisön tuottajan muut tuotantolaitokset lisäsivät tuotantoaan syntyneen aukon täyttämiseksi. Kuten seuraavasta taulukosta käy ilmi, yhteisön tuotannonalan tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste olisivat kokonaisuutena katsoen olleet tutkimusajanjaksona erittäin lähellä vuoden 1999 tasoa, ellei kyseistä laitosta olisi laitettu seisokkiin. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotantokapasiteetti (tonnia) | Tietoja ei voida julkistaa (ks. 80 kappale edellä) |
| Indeksi (1999 = 100) | 100 | 98 | 98 | 93 | 91 |
| Kapasiteetin käyttöaste | 70 % | 81 % | 70 % | 70 % | 76 % |
| Indeksi (1999 = 100) | 100 | 115 | 99 | 100 | 108 |

(94)

Tutkimus osoitti, että edellä mainitun seisokissa olleen tuotantolaitoksen taloudelliset ongelmat ovat seurausta monista tekijöistä, joista kaksi tärkeintä ovat seuraavat: i) korkeat tuotantokustannukset, jotka ovat sidoksissa asianomaisen maan sähkönhintaan, ja ii) Intiasta peräisin olevan tuetun tuonnin aiheuttama kilpailutilanne. Koska näiden tekijöiden vaikutuksia on vaikea erottaa toisistaan, komissio tutki, millä tavoin tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste olisivat kehittyneet vuonna 2002 ja tutkimusajanjakson aikana, jos kyseistä laitosta ei olisi pidetty pysäytyksissä. Tässä simulaatiossa tuotantomäärä pidettiin samana, sillä kyseisen yhteisön tuottajan muut tuotantolaitokset lisäsivät tuotantoaan syntyneen aukon täyttämiseksi. Kuten seuraavasta taulukosta käy ilmi, yhteisön tuotannonalan tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste olisivat kokonaisuutena katsoen olleet tutkimusajanjaksona erittäin lähellä vuoden 1999 tasoa, ellei kyseistä laitosta olisi laitettu seisokkiin.

1999

2000

2001

2002

Tutkimusajanjakso

Tuotantokapasiteetti (tonnia)

Tietoja ei voida julkistaa (ks. 80 kappale edellä)

Indeksi (1999 = 100)

100

98

98

93

91

Kapasiteetin käyttöaste

70 %

81 %

70 %

70 %

76 %

Indeksi (1999 = 100)

100

115

99

100

108

| | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotantokapasiteetti (tonnia) ilman seisokkia | Tietoja ei voida julkistaa (ks. 80 kappale edellä) |
| Indeksi (1999 = 100) | 100 | 98 | 98 | 100 | 101 |
| Kapasiteetin käyttöaste ilman seisokkia | 70 % | 81 % | 70 % | 65 % | 69 % |
| Indeksi (1999 = 100) | 100 | 115 | 99 | 93 | 98 |

1999

2000

2001

2002

Tutkimusajanjakso

Tuotantokapasiteetti (tonnia) ilman seisokkia

Tietoja ei voida julkistaa (ks. 80 kappale edellä)

Indeksi (1999 = 100)

100

98

98

100

101

Kapasiteetin käyttöaste ilman seisokkia

70 %

81 %

70 %

65 %

69 %

Indeksi (1999 = 100)

100

115

99

93

98

d)   Varastot

| (95) | Valmiiden tuotteiden varastot vastasivat tutkimusajanjaksona noin 3 prosenttia yhteisön tuotannonalan kokonaistuotantomäärästä. Yhteisön tuotannonalan loppuvarastot kasvoivat kokonaisuutena katsoen tarkastelujakson aikana ja olivat tutkimusajanjaksona noin viisinkertaiset vuoteen 1999 verrattuna. Tutkimus osoitti kuitenkin, että varastojen kehitystä ei pidetä kovin merkittävänä yhteisön tuotannonalan taloudellista tilannetta kuvaavana tekijänä, sillä yhteisön tuottajat valmistavat tuotteet yleensä tilauksesta, joten varastossa olevat tavarat odottavat tavallisesti toimitusta asiakkaille. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Loppuvarastot (tonnia) | Tietoja ei voida julkistaa (ks. 80 kappale edellä) |
| Indeksi (1999 = 100) | 100 | 235 | 700 | 663 | 515 |

(95)

Valmiiden tuotteiden varastot vastasivat tutkimusajanjaksona noin 3 prosenttia yhteisön tuotannonalan kokonaistuotantomäärästä. Yhteisön tuotannonalan loppuvarastot kasvoivat kokonaisuutena katsoen tarkastelujakson aikana ja olivat tutkimusajanjaksona noin viisinkertaiset vuoteen 1999 verrattuna. Tutkimus osoitti kuitenkin, että varastojen kehitystä ei pidetä kovin merkittävänä yhteisön tuotannonalan taloudellista tilannetta kuvaavana tekijänä, sillä yhteisön tuottajat valmistavat tuotteet yleensä tilauksesta, joten varastossa olevat tavarat odottavat tavallisesti toimitusta asiakkaille.

1999

2000

2001

2002

Tutkimusajanjakso

Loppuvarastot (tonnia)

Tietoja ei voida julkistaa (ks. 80 kappale edellä)

Indeksi (1999 = 100)

100

235

700

663

515

e)   Myynnin määrä

| (96) | Yhteisön tuotannonalan itse tuottamien tuotteiden myynti etuyhteydettömille asiakkaille yhteisön markkinoilla väheni 1 prosentin vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välillä. Tarkemmin ottaen myynti kasvoi ensin voimakkaasti eli 16 prosenttia vuonna 2000, väheni sitten 17 prosenttiyksikköä vuonna 2001 ja vielä 5 prosenttiyksikköä vuonna 2002, minkä jälkeen se kasvoi jälleen 5 prosenttiyksikköä tutkimusajanjakson aikana. Myyntimäärien kehitys heijastelee tarkoin sähköterästä valmistavan tuotannonalan taloudellista kehitystä, jossa oli havaittavissa ensin noususuhdanne vuonna 2000 ja sitten laskusuhdanne vuosina 2001 ja 2002. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EY-myynti riippumattomille asiakkaille (tonnia) | Tietoja ei voida julkistaa (ks. 80 kappale edellä) |
| Indeksi (1999 = 100) | 100 | 116 | 99 | 94 | 99 |

(96)

Yhteisön tuotannonalan itse tuottamien tuotteiden myynti etuyhteydettömille asiakkaille yhteisön markkinoilla väheni 1 prosentin vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välillä. Tarkemmin ottaen myynti kasvoi ensin voimakkaasti eli 16 prosenttia vuonna 2000, väheni sitten 17 prosenttiyksikköä vuonna 2001 ja vielä 5 prosenttiyksikköä vuonna 2002, minkä jälkeen se kasvoi jälleen 5 prosenttiyksikköä tutkimusajanjakson aikana. Myyntimäärien kehitys heijastelee tarkoin sähköterästä valmistavan tuotannonalan taloudellista kehitystä, jossa oli havaittavissa ensin noususuhdanne vuonna 2000 ja sitten laskusuhdanne vuosina 2001 ja 2002.

1999

2000

2001

2002

Tutkimusajanjakso

EY-myynti riippumattomille asiakkaille (tonnia)

Tietoja ei voida julkistaa (ks. 80 kappale edellä)

Indeksi (1999 = 100)

100

116

99

94

99

f)   Markkinaosuus

| (97) | Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus kasvoi aluksi hieman eli 1 prosenttiyksikön vuonna 2000, minkä jälkeen se pieneni merkittävästi vuoteen 2002 saakka. Yhteisön tuotannonala menetti 6,5 prosenttiyksikköä markkinaosuudestaan vuonna 2001 ja vielä 2,8 prosenttiyksikköä vuonna 2002 ennen kuin markkinaosuus tutkimusajanjakson aikana jälleen kasvoi 1,9 prosenttiyksikköä. Tuotannonalan markkinaosuus oli tutkimusajanjaksona 6,3 prosenttiyksikköä (tai indeksinä ilmaistuna 9 prosenttia) pienempi kuin vuonna 1999. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus | Tietoja ei voida julkistaa (ks. 80 kappale edellä) |
| Indeksi (1999 = 100) | 100 | 102 | 93 | 89 | 91 |

(97)

Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus kasvoi aluksi hieman eli 1 prosenttiyksikön vuonna 2000, minkä jälkeen se pieneni merkittävästi vuoteen 2002 saakka. Yhteisön tuotannonala menetti 6,5 prosenttiyksikköä markkinaosuudestaan vuonna 2001 ja vielä 2,8 prosenttiyksikköä vuonna 2002 ennen kuin markkinaosuus tutkimusajanjakson aikana jälleen kasvoi 1,9 prosenttiyksikköä. Tuotannonalan markkinaosuus oli tutkimusajanjaksona 6,3 prosenttiyksikköä (tai indeksinä ilmaistuna 9 prosenttia) pienempi kuin vuonna 1999.

1999

2000

2001

2002

Tutkimusajanjakso

Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus

Tietoja ei voida julkistaa (ks. 80 kappale edellä)

Indeksi (1999 = 100)

100

102

93

89

91

g)   Kasvu

| (98) | Vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, jolloin yhteisön kulutus kasvoi 9 prosenttia, yhteisön tuotannonalan myynnin määrä yhteisön markkinoilla väheni 1 prosentin. Kuten edellä esitetystä käy ilmi, yhteisön tuotannonala menetti 6,3 prosenttiyksikköä markkinaosuudestaan, kun taas tuetun tuonnin markkinaosuus kasvoi samaan aikaan 3,4 prosenttiyksikköä. |
| --- | --- |

(98)

Vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, jolloin yhteisön kulutus kasvoi 9 prosenttia, yhteisön tuotannonalan myynnin määrä yhteisön markkinoilla väheni 1 prosentin. Kuten edellä esitetystä käy ilmi, yhteisön tuotannonala menetti 6,3 prosenttiyksikköä markkinaosuudestaan, kun taas tuetun tuonnin markkinaosuus kasvoi samaan aikaan 3,4 prosenttiyksikköä.

h)   Työllisyys

| (99) | Yhteisön tuotannonalan työntekijöiden määrä väheni noin 17 prosenttia vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välillä. Työntekijämäärä väheni 1 prosentin vuonna 2000 ja 5 prosenttiyksikköä vuonna 2001. Vuonna 2002 työntekijöiden määrä väheni 9 prosenttiyksikköä ja tutkimusajanjaksona 3 prosenttiyksikköä, mikä johtui lähinnä yhden yhteisön tuottajan tuotantolaitoksen seisokista ja siitä, että osa työntekijöistä siirrettiin kannattavampiin tuotantolohkoihin. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työllisyys | Tietoja ei voida julkistaa (ks. 80 kappale edellä) |
| Indeksi (1999 = 100) | 100 | 99 | 95 | 86 | 83 |

(99)

Yhteisön tuotannonalan työntekijöiden määrä väheni noin 17 prosenttia vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välillä. Työntekijämäärä väheni 1 prosentin vuonna 2000 ja 5 prosenttiyksikköä vuonna 2001. Vuonna 2002 työntekijöiden määrä väheni 9 prosenttiyksikköä ja tutkimusajanjaksona 3 prosenttiyksikköä, mikä johtui lähinnä yhden yhteisön tuottajan tuotantolaitoksen seisokista ja siitä, että osa työntekijöistä siirrettiin kannattavampiin tuotantolohkoihin.

1999

2000

2001

2002

Tutkimusajanjakso

Työllisyys

Tietoja ei voida julkistaa (ks. 80 kappale edellä)

Indeksi (1999 = 100)

100

99

95

86

83

i)   Tuottavuus

| (100) | Yhteisön tuotannonalan työvoiman tuottavuus työntekijäkohtaisena vuosituotoksena mitattuna kasvoi ensin voimakkaasti eli 15 prosenttia vuodesta 1999 vuoteen 2000 ja laski sitten 12 prosenttiyksikköä vuonna 2001, minkä jälkeen se kasvoi jälleen 5 prosenttiyksikköä vuonna 2002 ja vielä 11 prosenttiyksikköä tutkimusajanjakson aikana. Tarkastelujakson lopussa tuottavuus oli 19 prosenttia korkeampi kuin sen alussa, mikä kuvastaa niitä toiminnan järkiperäistämispyrkimyksiä, joihin yhteisön tuotannonala on ryhtynyt kilpailukykynsä säilyttämiseksi. Vertailun vuoksi mainittakoon, että työvoiman tuottavuuden keskimääräinen kasvu yhteisön taloudessa kokonaisuutena katsoen (kaikki toimialat mukaan luettuina) oli samana ajanjaksona vain 1,5 prosenttia vuodessa. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuottavuus (tonnia työntekijää kohti) | Tietoja ei voida julkistaa (ks. 80 kappale edellä) |
| Indeksi (1999 = 100) | 100 | 115 | 103 | 108 | 119 |

(100)

Yhteisön tuotannonalan työvoiman tuottavuus työntekijäkohtaisena vuosituotoksena mitattuna kasvoi ensin voimakkaasti eli 15 prosenttia vuodesta 1999 vuoteen 2000 ja laski sitten 12 prosenttiyksikköä vuonna 2001, minkä jälkeen se kasvoi jälleen 5 prosenttiyksikköä vuonna 2002 ja vielä 11 prosenttiyksikköä tutkimusajanjakson aikana. Tarkastelujakson lopussa tuottavuus oli 19 prosenttia korkeampi kuin sen alussa, mikä kuvastaa niitä toiminnan järkiperäistämispyrkimyksiä, joihin yhteisön tuotannonala on ryhtynyt kilpailukykynsä säilyttämiseksi. Vertailun vuoksi mainittakoon, että työvoiman tuottavuuden keskimääräinen kasvu yhteisön taloudessa kokonaisuutena katsoen (kaikki toimialat mukaan luettuina) oli samana ajanjaksona vain 1,5 prosenttia vuodessa.

1999

2000

2001

2002

Tutkimusajanjakso

Tuottavuus (tonnia työntekijää kohti)

Tietoja ei voida julkistaa (ks. 80 kappale edellä)

Indeksi (1999 = 100)

100

115

103

108

119

j)   Palkat

| (101) | Vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana työntekijöiden keskipalkka nousi 13 prosenttia. Tämä on hieman vähemmän kuin koko yhteisön taloudessa (kaikki toimialat) samaan aikaan todettavissa ollut keskimääräisen työntekijäkohtaisen nimellispalkan nousu (14 prosenttia). | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuotuiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (tuhatta euroa) | Tietoja ei voida julkistaa (ks. 80 kappale edellä) |
| Indeksi (1999 = 100) | 100 | 104 | 105 | 111 | 113 |

(101)

Vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana työntekijöiden keskipalkka nousi 13 prosenttia. Tämä on hieman vähemmän kuin koko yhteisön taloudessa (kaikki toimialat) samaan aikaan todettavissa ollut keskimääräisen työntekijäkohtaisen nimellispalkan nousu (14 prosenttia).

1999

2000

2001

2002

Tutkimusajanjakso

Vuotuiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (tuhatta euroa)

Tietoja ei voida julkistaa (ks. 80 kappale edellä)

Indeksi (1999 = 100)

100

104

105

111

113

k)   Myyntihinnat

| (102) | Yhteisön tuotannonalan omaa tuotantoa olevista tuotteistaan etuyhteydettömiltä asiakkailta yhteisössä veloittamat yksikköhinnat laskivat 6 prosenttia vuodesta 1999 vuoteen 2000, nousivat 9 prosenttiyksikköä vuonna 2001 ja laskivat sitten 12 prosenttiyksikköä vuonna 2002, minkä jälkeen ne nousivat jälleen hieman eli 1 prosenttiyksikön tutkimusajanjakson aikana. Kokonaisuutena katsoen yksikkökohtaiset myyntihinnat laskivat vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välillä 8 prosenttia. Tämä suhteellisen epätasainen kehitys on seurausta seuraavassa selostetuista tekijöistä. |
| --- | --- |

(102)

Yhteisön tuotannonalan omaa tuotantoa olevista tuotteistaan etuyhteydettömiltä asiakkailta yhteisössä veloittamat yksikköhinnat laskivat 6 prosenttia vuodesta 1999 vuoteen 2000, nousivat 9 prosenttiyksikköä vuonna 2001 ja laskivat sitten 12 prosenttiyksikköä vuonna 2002, minkä jälkeen ne nousivat jälleen hieman eli 1 prosenttiyksikön tutkimusajanjakson aikana. Kokonaisuutena katsoen yksikkökohtaiset myyntihinnat laskivat vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välillä 8 prosenttia. Tämä suhteellisen epätasainen kehitys on seurausta seuraavassa selostetuista tekijöistä.

| (103) | Hintoihin vaikuttaa kaksi merkittävää osatekijää: tuotantokustannukset ja markkinoiden kysyntä- ja tarjontatilanne. Kun yksikkökohtaiset myyntihinnat laskivat vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välillä 8 prosenttia, tuotannon yksikkökustannukset nousivat samaan aikaan 2 prosenttia. Tämä suhteellisen tasainen kustannuskehitys kätkee sisäänsä vuonna 2001 tapahtuneen äkillisen 10 prosenttiyksikön nousun, joka oli viivästynyttä seurausta raaka-ainehintojen noususta vuonna 2000. Grafiittielektrodijärjestelmien valmistuksen kaksi tärkeintä raaka-ainetta, petrolikoksi ja piki, edustavat noin 34 prosenttia tuotannon kokonaiskustannuksista. Energian osuus kokonaistuotantokustannuksista on 13 prosenttia ja myös sen hinta riippuu suuressa määrin öljynhinnan vaihteluista. Näiden kolmen keskeisen kustannustekijän, joiden hinta on suoraan riippuvainen öljynhinnan vaihteluista, osuus samankaltaisen tuotteen kokonaistuotantokustannuksista on yhteensä lähes 50 prosenttia. Koska yhteisön tuotannonala ei voinut tuetun tuonnin aiheuttaman hintapaineen vuoksi korottaa hintojaan tuotantokustannusten nousua vastaavasti, sen kannattavuus heikkeni. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yksikköhinta EY:n markkinoilla (euroa/tonni) | Tietoja ei voida julkistaa (ks. 80 kappale edellä) |
| Indeksi (1999 = 100) | 100 | 94 | 103 | 91 | 92 |
| Tuotannon yksikkökustannukset (euroa/tonni) | Tietoja ei voida julkistaa (ks. 80 kappale edellä) |
| Indeksi (1999 = 100) | 100 | 101 | 111 | 101 | 102 |

(103)

Hintoihin vaikuttaa kaksi merkittävää osatekijää: tuotantokustannukset ja markkinoiden kysyntä- ja tarjontatilanne. Kun yksikkökohtaiset myyntihinnat laskivat vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välillä 8 prosenttia, tuotannon yksikkökustannukset nousivat samaan aikaan 2 prosenttia. Tämä suhteellisen tasainen kustannuskehitys kätkee sisäänsä vuonna 2001 tapahtuneen äkillisen 10 prosenttiyksikön nousun, joka oli viivästynyttä seurausta raaka-ainehintojen noususta vuonna 2000. Grafiittielektrodijärjestelmien valmistuksen kaksi tärkeintä raaka-ainetta, petrolikoksi ja piki, edustavat noin 34 prosenttia tuotannon kokonaiskustannuksista. Energian osuus kokonaistuotantokustannuksista on 13 prosenttia ja myös sen hinta riippuu suuressa määrin öljynhinnan vaihteluista. Näiden kolmen keskeisen kustannustekijän, joiden hinta on suoraan riippuvainen öljynhinnan vaihteluista, osuus samankaltaisen tuotteen kokonaistuotantokustannuksista on yhteensä lähes 50 prosenttia. Koska yhteisön tuotannonala ei voinut tuetun tuonnin aiheuttaman hintapaineen vuoksi korottaa hintojaan tuotantokustannusten nousua vastaavasti, sen kannattavuus heikkeni.

1999

2000

2001

2002

Tutkimusajanjakso

Yksikköhinta EY:n markkinoilla (euroa/tonni)

Tietoja ei voida julkistaa (ks. 80 kappale edellä)

Indeksi (1999 = 100)

100

94

103

91

92

Tuotannon yksikkökustannukset (euroa/tonni)

Tietoja ei voida julkistaa (ks. 80 kappale edellä)

Indeksi (1999 = 100)

100

101

111

101

102

l)   Yhteisön hintoihin vaikuttavat tekijät

| (104) | Tutkimus osoitti, että tuetun tuonnin hinnat alittivat yhteisön tuotannonalan hintapaineen vaikutuksesta jo alentuneen keskimääräisen myyntihinnan keskimäärin 6–12 prosentilla tutkimusajanjakson aikana (ks. 86 kappale edellä). Tuotetyypeittäin tehdyssä tarkastelussa kuitenkin todettiin, että tarkastelun kohteena olevien vientiä harjoittavien tuottajien veloittamat hinnat olivat joissakin tapauksissa merkittävästi alempia kuin kyseinen keskimääräinen hinnan alittavuus suhteessa yhteisön tuotannonalan hintoihin. Tämä yksittäisten tuotetyyppien tasolla määritetty hinnan alittavuus yhdessä tuetun tuonnin kasvavan markkinaosuuden kanssa on varmasti vaikuttanut yhteisön tuotannonalan kotimarkkinahintoihin. |
| --- | --- |

(104)

Tutkimus osoitti, että tuetun tuonnin hinnat alittivat yhteisön tuotannonalan hintapaineen vaikutuksesta jo alentuneen keskimääräisen myyntihinnan keskimäärin 6–12 prosentilla tutkimusajanjakson aikana (ks. 86 kappale edellä). Tuotetyypeittäin tehdyssä tarkastelussa kuitenkin todettiin, että tarkastelun kohteena olevien vientiä harjoittavien tuottajien veloittamat hinnat olivat joissakin tapauksissa merkittävästi alempia kuin kyseinen keskimääräinen hinnan alittavuus suhteessa yhteisön tuotannonalan hintoihin. Tämä yksittäisten tuotetyyppien tasolla määritetty hinnan alittavuus yhdessä tuetun tuonnin kasvavan markkinaosuuden kanssa on varmasti vaikuttanut yhteisön tuotannonalan kotimarkkinahintoihin.

m)   Kannattavuus ja sijoitetun pääoman tuotto

| (105) | Tulos, jonka yhteisön tuotannonala sai tarkastelujaksolla omaa tuotantoa olevien tuotteiden myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille yhteisössä, ilmaistuna tässä nettomyynnin tuottona ennen veroja, laski 50 prosenttia vuonna 2000 ja vielä 3 prosenttiyksikköä vuonna 2001 ja 18 prosenttiyksikköä vuonna 2002 ennen kuin lopulta kohosi 4 prosenttiyksikköä tutkimusajanjakson aikana. Tämä kannattavuuden lasku oli vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välillä yhteensä 66 prosenttia siten, että kannattavuus laski vuonna 1999 todetusta 12–15 prosentista 3–6 prosenttiin tutkimusajanjaksona. |
| --- | --- |

(105)

Tulos, jonka yhteisön tuotannonala sai tarkastelujaksolla omaa tuotantoa olevien tuotteiden myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille yhteisössä, ilmaistuna tässä nettomyynnin tuottona ennen veroja, laski 50 prosenttia vuonna 2000 ja vielä 3 prosenttiyksikköä vuonna 2001 ja 18 prosenttiyksikköä vuonna 2002 ennen kuin lopulta kohosi 4 prosenttiyksikköä tutkimusajanjakson aikana. Tämä kannattavuuden lasku oli vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välillä yhteensä 66 prosenttia siten, että kannattavuus laski vuonna 1999 todetusta 12–15 prosentista 3–6 prosenttiin tutkimusajanjaksona.

| (106) | Sijoitetun pääoman tuotto, ilmaistuna voittoprosenttina sijoitetun pääoman nettokirjanpitoarvosta, noudatti suunnilleen edellä kuvattua kannattavuuden kehitystä koko tarkastelujakson ajan. Se laski 34 prosenttia vuonna 2000, 23 prosenttiyksikköä vuonna 2001, 26 prosenttiyksikköä vuonna 2002 ja vielä 8 prosenttiyksikköä tutkimusajanjakson aikana. Vuoden 1999 tilanteeseen verrattuna sijoitetun pääoman tuotto oli tutkimusajanjaksoon mennessä laskenut noin 90 prosenttia eli vuonna 1999 todetusta 45–55 prosentista 3–10 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(106)

Sijoitetun pääoman tuotto, ilmaistuna voittoprosenttina sijoitetun pääoman nettokirjanpitoarvosta, noudatti suunnilleen edellä kuvattua kannattavuuden kehitystä koko tarkastelujakson ajan. Se laski 34 prosenttia vuonna 2000, 23 prosenttiyksikköä vuonna 2001, 26 prosenttiyksikköä vuonna 2002 ja vielä 8 prosenttiyksikköä tutkimusajanjakson aikana. Vuoden 1999 tilanteeseen verrattuna sijoitetun pääoman tuotto oli tutkimusajanjaksoon mennessä laskenut noin 90 prosenttia eli vuonna 1999 todetusta 45–55 prosentista 3–10 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana.

| (107) | Komissio eristi ne vaikutukset, joita edellä mainitulla yhtä tuotantolaitosta koskeneella seisokilla (ks. 94 kappale edellä) oli ollut yhteisön tuotannonalan yhteenlaskettuun kannattavuuteen tutkimusajanjakson aikana. Tässä yhteydessä todettiin, että yhteisön tuotannonalan kannattavuus olisi ollut 0,8 prosenttiyksikköä parempi vuonna 2002 ja 0,5 prosenttiyksikköä parempi tutkimusajanjakson aikana, mikä ei olisi merkittävästi muuttanut kannattavuuden kehityssuuntaa vuodesta 1999 lukien. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuneen EY-myynnin kannattavuus (% nettomyynnistä) | Tietoja ei voida julkistaa (ks. 80 kappale edellä) |
| Indeksi (1999 = 100) | 100 | 51 | 48 | 30 | 34 |
| Sijoitetun pääoman tuotto (voitto prosentteina sijoitusten nettokirjanpitoarvosta) | Tietoja ei voida julkistaa (ks. 80 kappale edellä) |
| Indeksi (1999 = 100) | 100 | 66 | 43 | 17 | 9 |
| Etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuneen EY-myynnin kannattavuus (% nettomyynnistä) ilman seisokkia | Tietoja ei voida julkistaa (ks. 80 kappale edellä) |
| Indeksi (1999 = 100) | 100 | 51 | 48 | 35 | 39 |

(107)

Komissio eristi ne vaikutukset, joita edellä mainitulla yhtä tuotantolaitosta koskeneella seisokilla (ks. 94 kappale edellä) oli ollut yhteisön tuotannonalan yhteenlaskettuun kannattavuuteen tutkimusajanjakson aikana. Tässä yhteydessä todettiin, että yhteisön tuotannonalan kannattavuus olisi ollut 0,8 prosenttiyksikköä parempi vuonna 2002 ja 0,5 prosenttiyksikköä parempi tutkimusajanjakson aikana, mikä ei olisi merkittävästi muuttanut kannattavuuden kehityssuuntaa vuodesta 1999 lukien.

1999

2000

2001

2002

Tutkimusajanjakso

Etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuneen EY-myynnin kannattavuus (% nettomyynnistä)

Tietoja ei voida julkistaa (ks. 80 kappale edellä)

Indeksi (1999 = 100)

100

51

48

30

34

Sijoitetun pääoman tuotto (voitto prosentteina sijoitusten nettokirjanpitoarvosta)

Tietoja ei voida julkistaa (ks. 80 kappale edellä)

Indeksi (1999 = 100)

100

66

43

17

9

Etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuneen EY-myynnin kannattavuus (% nettomyynnistä) ilman seisokkia

Tietoja ei voida julkistaa (ks. 80 kappale edellä)

Indeksi (1999 = 100)

100

51

48

35

39

n)   Kassavirta ja pääoman saanti

| (108) | Varsinaisen toiminnan nettokassavirta väheni 40 prosenttia vuonna 2000 ja kasvoi sitten 24 prosenttiyksikköä vuonna 2001, minkä jälkeen se väheni jälleen 12 prosenttiyksikköä vuonna 2002 ja vielä 7 prosenttiyksikköä tutkimusajanjaksona. Kassavirta oli tutkimusajanjakson aikana 35 prosenttia pienempi kuin tarkastelujakson alussa. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kassavirta (tuhatta euroa) | Tietoja ei voida julkistaa (ks. 80 kappale edellä) |
| Indeksi (1999 = 100) | 100 | 60 | 84 | 72 | 65 |

(108)

Varsinaisen toiminnan nettokassavirta väheni 40 prosenttia vuonna 2000 ja kasvoi sitten 24 prosenttiyksikköä vuonna 2001, minkä jälkeen se väheni jälleen 12 prosenttiyksikköä vuonna 2002 ja vielä 7 prosenttiyksikköä tutkimusajanjaksona. Kassavirta oli tutkimusajanjakson aikana 35 prosenttia pienempi kuin tarkastelujakson alussa.

1999

2000

2001

2002

Tutkimusajanjakso

Kassavirta (tuhatta euroa)

Tietoja ei voida julkistaa (ks. 80 kappale edellä)

Indeksi (1999 = 100)

100

60

84

72

65

| (109) | Kansalliset ja alueelliset kilpailuviranomaiset eri puolilla maailmaa ovat 1990-luvulla määränneet molemmille valituksen tehneille yhteisön tuottajille sakkoja hinnoista ja markkinoista sopimisen vuoksi. Näiden seuraamusten lisäksi näille yhteisön tuottajille on aiheutunut lisäkustannuksia yhdysvaltalaisten ja kanadalaisten asiakkaiden ja osakkeenomistajien nostamien ryhmäkanteiden sovittelusta ja näiden ylimääräisten menojen rahoittamisesta. Tämän seurauksena näiden kahden konsernin velkamäärä on kasvanut voimakkaasti ja sekä niiden luottokelpoisuusluokitus että pääoman saantimahdollisuudet ovat heikentyneet. Tämä tilanne johtaa käytännössä siihen, että pääoman saantia ei voida arvioida erikseen pelkästään samankaltaista tuotetta valmistavan ja myyvän toimintalohkon osalta ottamatta huomioon kilpailua rajoittavaan toimintaan liittyviä tekijöitä. Edellä esitettyä kannattavuuteen, sijoitetun pääoman tuottoon ja kassavirtaan sekä jäljempänä selostettua investointeihin liittyvää näyttöä, joka koskee pelkästään samankaltaista tuotetta ja josta kyseisen kilpailua rajoittavan toiminnan mahdolliset vaikutukset on huolellisesti poistettu, voidaan kuitenkin ehdottomasti pitää tekijänä, joka heikentää vielä entisestään tätä tuotannonalan jo valmiiksi huonoa taloudellista tilannetta. |
| --- | --- |

(109)

Kansalliset ja alueelliset kilpailuviranomaiset eri puolilla maailmaa ovat 1990-luvulla määränneet molemmille valituksen tehneille yhteisön tuottajille sakkoja hinnoista ja markkinoista sopimisen vuoksi. Näiden seuraamusten lisäksi näille yhteisön tuottajille on aiheutunut lisäkustannuksia yhdysvaltalaisten ja kanadalaisten asiakkaiden ja osakkeenomistajien nostamien ryhmäkanteiden sovittelusta ja näiden ylimääräisten menojen rahoittamisesta. Tämän seurauksena näiden kahden konsernin velkamäärä on kasvanut voimakkaasti ja sekä niiden luottokelpoisuusluokitus että pääoman saantimahdollisuudet ovat heikentyneet. Tämä tilanne johtaa käytännössä siihen, että pääoman saantia ei voida arvioida erikseen pelkästään samankaltaista tuotetta valmistavan ja myyvän toimintalohkon osalta ottamatta huomioon kilpailua rajoittavaan toimintaan liittyviä tekijöitä. Edellä esitettyä kannattavuuteen, sijoitetun pääoman tuottoon ja kassavirtaan sekä jäljempänä selostettua investointeihin liittyvää näyttöä, joka koskee pelkästään samankaltaista tuotetta ja josta kyseisen kilpailua rajoittavan toiminnan mahdolliset vaikutukset on huolellisesti poistettu, voidaan kuitenkin ehdottomasti pitää tekijänä, joka heikentää vielä entisestään tätä tuotannonalan jo valmiiksi huonoa taloudellista tilannetta.

o)   Investoinnit

| (110) | Yhteisön tuotannonalan vuotuiset investoinnit tarkasteltavana olevaan tuotteeseen vähenivät noin 50 prosenttia vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tarkemmin ottaen investoinnit vähenivät 27 prosenttia vuonna 2000 ja kasvoivat 4 prosenttiyksikköä vuonna 2001, minkä jälkeen ne vähenivät jälleen 18 prosenttiyksikköä vuonna 2002 ja vielä 8 prosenttiyksikköä tutkimusajanjakson aikana. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettoinvestoinnit (tuhatta euroa) | Tietoja ei voida julkistaa (ks. 80 kappale edellä) |
| Indeksi (1999 = 100) | 100 | 73 | 77 | 59 | 51 |

(110)

Yhteisön tuotannonalan vuotuiset investoinnit tarkasteltavana olevaan tuotteeseen vähenivät noin 50 prosenttia vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tarkemmin ottaen investoinnit vähenivät 27 prosenttia vuonna 2000 ja kasvoivat 4 prosenttiyksikköä vuonna 2001, minkä jälkeen ne vähenivät jälleen 18 prosenttiyksikköä vuonna 2002 ja vielä 8 prosenttiyksikköä tutkimusajanjakson aikana.

1999

2000

2001

2002

Tutkimusajanjakso

Nettoinvestoinnit (tuhatta euroa)

Tietoja ei voida julkistaa (ks. 80 kappale edellä)

Indeksi (1999 = 100)

100

73

77

59

51

p)   Tukimarginaalin merkittävyys

| (111) | Tosiasiallisen tukimarginaalin merkittävyydestä on todettava, että sen vaikutusta yhteisön tuotannonalaan ei voida pitää vähäisenä, kun otetaan huomioon asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä ja hinnat. |
| --- | --- |

(111)

Tosiasiallisen tukimarginaalin merkittävyydestä on todettava, että sen vaikutusta yhteisön tuotannonalaan ei voida pitää vähäisenä, kun otetaan huomioon asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä ja hinnat.

q)   Toipuminen aiemman tuetun tuonnin tai polkumyynnin vaikutuksista

| (112) | Koska tukien myöntämisestä tai polkumyynnistä ennen tässä menettelyssä tarkasteltua tilannetta ei ole olemassa mitään tietoja, tätä kysymystä ei pidetä oleellisena. |
| --- | --- |

(112)

Koska tukien myöntämisestä tai polkumyynnistä ennen tässä menettelyssä tarkasteltua tilannetta ei ole olemassa mitään tietoja, tätä kysymystä ei pidetä oleellisena.

5.   VAHINKOA KOSKEVAT PÄÄTELMÄT

| (113) | Asianomaisen Intiasta peräisin olevan tuotteen tuetun tuonnin määrä lisääntyi vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välillä merkittävästi (76 prosenttia) ja sen osuus yhteisön markkinoista kasvoi 3,4 prosenttiyksikköä. Intiasta peräisin olevan tuetun tuonnin keskimääräiset hinnat olivat tarkastelujaksolla jatkuvasti alemmat kuin yhteisön tuotannonalan hinnat. Lisäksi asianomaisesta maasta peräisin olevan tuonnin hinnat alittivat tutkimusajanjakson aikana yhteisön tuotannonalan hinnat. Hinnan alittavuus tutkimusajanjaksona oli painotettuna keskiarvona ilmaistuna keskimäärin 6–12 prosenttia, mutta tuotetyypeittäin tarkasteltuna se oli joissakin tapauksissa paljon suurempi. |
| --- | --- |

(113)

Asianomaisen Intiasta peräisin olevan tuotteen tuetun tuonnin määrä lisääntyi vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välillä merkittävästi (76 prosenttia) ja sen osuus yhteisön markkinoista kasvoi 3,4 prosenttiyksikköä. Intiasta peräisin olevan tuetun tuonnin keskimääräiset hinnat olivat tarkastelujaksolla jatkuvasti alemmat kuin yhteisön tuotannonalan hinnat. Lisäksi asianomaisesta maasta peräisin olevan tuonnin hinnat alittivat tutkimusajanjakson aikana yhteisön tuotannonalan hinnat. Hinnan alittavuus tutkimusajanjaksona oli painotettuna keskiarvona ilmaistuna keskimäärin 6–12 prosenttia, mutta tuotetyypeittäin tarkasteltuna se oli joissakin tapauksissa paljon suurempi.

| (114) | Yhteisön tuotannonalan tilanteen todettiin heikentyneen tarkastelujakson aikana. Vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välillä käytännössä kaikki vahingon osoittimet kehittyivät kielteiseen suuntaan: tuotannon määrä väheni 1 prosentin, tuotantokapasiteetti 9 prosenttia ja myyntimäärät yhteisössä 1 prosentin, minkä lisäksi yhteisön tuotannonala menetti 6,3 prosenttiyksikköä markkinaosuudestaan. Yksikkökohtainen myyntihinta laski 8 prosenttia samalla, kun tuotannon yksikkökustannukset nousivat 2 prosenttia; kannattavuus heikkeni 66 prosenttia ja sijoitetun pääoman tuotto ja varsinaisen toiminnan kassavirta noudattelivat samaa negatiivista kehityssuuntaa. Työntekijöiden määrä väheni 17 prosenttia ja investoinnit 50 prosenttia. |
| --- | --- |

(114)

Yhteisön tuotannonalan tilanteen todettiin heikentyneen tarkastelujakson aikana. Vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välillä käytännössä kaikki vahingon osoittimet kehittyivät kielteiseen suuntaan: tuotannon määrä väheni 1 prosentin, tuotantokapasiteetti 9 prosenttia ja myyntimäärät yhteisössä 1 prosentin, minkä lisäksi yhteisön tuotannonala menetti 6,3 prosenttiyksikköä markkinaosuudestaan. Yksikkökohtainen myyntihinta laski 8 prosenttia samalla, kun tuotannon yksikkökustannukset nousivat 2 prosenttia; kannattavuus heikkeni 66 prosenttia ja sijoitetun pääoman tuotto ja varsinaisen toiminnan kassavirta noudattelivat samaa negatiivista kehityssuuntaa. Työntekijöiden määrä väheni 17 prosenttia ja investoinnit 50 prosenttia.

| (115) | Tietyt muuttujat näyttivät kehittyneen myönteiseen suuntaan: palkat nousivat tarkastelujaksolla 13 prosenttia, mitä voidaan pitää tavanomaisena nousutahtina, ja tuottavuus kohosi 19 prosenttia. Tuottavuuden paraneminen yhdessä edellä mainitun työntekijämäärän vähenemisen kanssa osoittaa, että yhteisön tuotannonala on ryhtynyt toimiin säilyttääkseen kilpailukykynsä Intiasta peräisin olevan tuetun tuonnin aiheuttamasta kilpailusta huolimatta. |
| --- | --- |

(115)

Tietyt muuttujat näyttivät kehittyneen myönteiseen suuntaan: palkat nousivat tarkastelujaksolla 13 prosenttia, mitä voidaan pitää tavanomaisena nousutahtina, ja tuottavuus kohosi 19 prosenttia. Tuottavuuden paraneminen yhdessä edellä mainitun työntekijämäärän vähenemisen kanssa osoittaa, että yhteisön tuotannonala on ryhtynyt toimiin säilyttääkseen kilpailukykynsä Intiasta peräisin olevan tuetun tuonnin aiheuttamasta kilpailusta huolimatta.

| (116) | Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 8 artiklassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(116)

Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 8 artiklassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

F.   SYY-YHTEYS

1.   JOHDANTO

| (117) | Komissio tutki perusasetuksen 8 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti, oliko tuettu tuonti aiheuttanut yhteisön tuotannonalalle vahinkoa siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Tuetun tuonnin lisäksi tutkittiin muut tiedossa olevat tekijät, jotka saattoivat aiheuttaa samaan aikaan vahinkoa yhteisön tuotannonalalle, sen varmistamiseksi, että kyseisten muiden tekijöiden mahdollisesti aiheuttaman vahingon ei katsottaisi johtuvan tuetusta tuonnista. |
| --- | --- |

(117)

Komissio tutki perusasetuksen 8 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti, oliko tuettu tuonti aiheuttanut yhteisön tuotannonalalle vahinkoa siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Tuetun tuonnin lisäksi tutkittiin muut tiedossa olevat tekijät, jotka saattoivat aiheuttaa samaan aikaan vahinkoa yhteisön tuotannonalalle, sen varmistamiseksi, että kyseisten muiden tekijöiden mahdollisesti aiheuttaman vahingon ei katsottaisi johtuvan tuetusta tuonnista.

2.   TUETUN TUONNIN VAIKUTUKSET

| (118) | Tutkimuksessa todettu tuetun tuonnin määrän merkittävä, 76 prosentin lisäys vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välillä ja sen markkinaosuuden kasvu yhteisössä samaan aikaan noin 3,5 prosenttiyksiköllä sekä todettu hinnan alittavuus (keskimäärin 6–12 prosenttia tutkimusajanjakson aikana) osuivat ajallisesti yksiin yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikentymisen kanssa. Saman ajanjakson aikana yhteisön tuotannonalan myynnin määrä väheni 1 prosentin, markkinaosuus pieneni 6,3 prosenttiyksikköä ja kannattavuus heikkeni 8,7 prosenttiyksikköä. Tätä kehitystä arvioitaessa olisi otettava huomioon, että yhteisön markkinat kasvoivat vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Lisäksi tuetun tuonnin hinnat olivat koko tarkastelujakson ajan alempia kuin yhteisön tuotannonalan hinnat ja aiheuttivat painetta kyseisiin hintoihin. Tästä johtuen yhteisön tuotannonalan hinnat laskivat (8 prosenttia) samaan aikaan, kun tuotantokustannukset nousivat lähes 2 prosenttia, mikä sai aikaan tutkimuksessa havaitun kannattavuuden heikkenemisen. Tämän perusteella katsotaan alustavasti, että tuetulla tuonnilla on ollut huomattava kielteinen vaikutus yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. |
| --- | --- |

(118)

Tutkimuksessa todettu tuetun tuonnin määrän merkittävä, 76 prosentin lisäys vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välillä ja sen markkinaosuuden kasvu yhteisössä samaan aikaan noin 3,5 prosenttiyksiköllä sekä todettu hinnan alittavuus (keskimäärin 6–12 prosenttia tutkimusajanjakson aikana) osuivat ajallisesti yksiin yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikentymisen kanssa. Saman ajanjakson aikana yhteisön tuotannonalan myynnin määrä väheni 1 prosentin, markkinaosuus pieneni 6,3 prosenttiyksikköä ja kannattavuus heikkeni 8,7 prosenttiyksikköä. Tätä kehitystä arvioitaessa olisi otettava huomioon, että yhteisön markkinat kasvoivat vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Lisäksi tuetun tuonnin hinnat olivat koko tarkastelujakson ajan alempia kuin yhteisön tuotannonalan hinnat ja aiheuttivat painetta kyseisiin hintoihin. Tästä johtuen yhteisön tuotannonalan hinnat laskivat (8 prosenttia) samaan aikaan, kun tuotantokustannukset nousivat lähes 2 prosenttia, mikä sai aikaan tutkimuksessa havaitun kannattavuuden heikkenemisen. Tämän perusteella katsotaan alustavasti, että tuetulla tuonnilla on ollut huomattava kielteinen vaikutus yhteisön tuotannonalan tilanteeseen.

3.   MUIDEN TEKIJÖIDEN VAIKUTUKSET

a)   Teräsmarkkinoiden taantumaan liittyvä kysynnän lasku

| (119) | Kaksi asianomaista osapuolta väitti, että yhteisön tuotannonalan mahdollisesti kärsimä vahinko liittyi samankaltaisen tuotteen pääasiallisen käyttäjän eli terästeollisuuden vuonna 2001 ja vuoden 2002 alussa kokemaan laskusuhdanteeseen. |
| --- | --- |

(119)

Kaksi asianomaista osapuolta väitti, että yhteisön tuotannonalan mahdollisesti kärsimä vahinko liittyi samankaltaisen tuotteen pääasiallisen käyttäjän eli terästeollisuuden vuonna 2001 ja vuoden 2002 alussa kokemaan laskusuhdanteeseen.

| (120) | Terästeollisuuden vuosien 2001 ja 2002 laskusuhdanne on tiedossa ja se näkyy todellakin tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen kulutuksessa, joka oli huipussaan vuonna 2000 ja laski sitten sekä vuonna 2001 että vuonna 2002. Yhteisön tuotannonalan kannattavuus heikkeni tasaisesti vuosina 2000–2002. Väite ei kuitenkaan selvästikään päde vuoteen 2000, jolloin yhteisön tuotannonala ei pystynyt hyödyntämään teräsmarkkinoiden kasvua, kuten käy ilmi sen myyntihintojen ja kannattavuuden merkittävästä laskusta kyseisenä vuonna. Sitä vastoin Intiasta peräisin olevan tuonnin määrä lisääntyi samana vuonna voimakkaasti (45 prosenttia) ja sen markkinaosuus kasvoi 1,5 prosenttiyksikköä. Huomattakoon myös, että kulutus oli vuodesta 2000 tutkimusajanjaksoon saakka huomattavasti suurempaa kuin vuonna 1999. Terästeollisuuden laskusuhdanne ei näin ollen johtanut tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen kysynnän yleiseen laskuun, vaikka vuoden 2000 erinomaisia lukuja ei sitä seuranneina vuosina saavutettukaan. Tästä syystä voidaan alustavasti päätellä, että teräsmarkkinoiden taantumaan liittyvä kysynnän väheneminen ei tarjoa tyydyttävää selitystä yhteisön tuotannonalan kärsimälle vahingolle ja että se myötävaikutti kyseiseen vahinkoon erittäin vähäisessä määrin tai ei lainkaan. Sen vaikutus ei näin ollen riitä muuttamaan alustavia päätelmiä siitä, että asianomaisesta maasta peräisin olevan tuetun tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välillä on tosiasiallinen ja merkittävä syy-yhteys. |
| --- | --- |

(120)

Terästeollisuuden vuosien 2001 ja 2002 laskusuhdanne on tiedossa ja se näkyy todellakin tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen kulutuksessa, joka oli huipussaan vuonna 2000 ja laski sitten sekä vuonna 2001 että vuonna 2002. Yhteisön tuotannonalan kannattavuus heikkeni tasaisesti vuosina 2000–2002. Väite ei kuitenkaan selvästikään päde vuoteen 2000, jolloin yhteisön tuotannonala ei pystynyt hyödyntämään teräsmarkkinoiden kasvua, kuten käy ilmi sen myyntihintojen ja kannattavuuden merkittävästä laskusta kyseisenä vuonna. Sitä vastoin Intiasta peräisin olevan tuonnin määrä lisääntyi samana vuonna voimakkaasti (45 prosenttia) ja sen markkinaosuus kasvoi 1,5 prosenttiyksikköä. Huomattakoon myös, että kulutus oli vuodesta 2000 tutkimusajanjaksoon saakka huomattavasti suurempaa kuin vuonna 1999. Terästeollisuuden laskusuhdanne ei näin ollen johtanut tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen kysynnän yleiseen laskuun, vaikka vuoden 2000 erinomaisia lukuja ei sitä seuranneina vuosina saavutettukaan. Tästä syystä voidaan alustavasti päätellä, että teräsmarkkinoiden taantumaan liittyvä kysynnän väheneminen ei tarjoa tyydyttävää selitystä yhteisön tuotannonalan kärsimälle vahingolle ja että se myötävaikutti kyseiseen vahinkoon erittäin vähäisessä määrin tai ei lainkaan. Sen vaikutus ei näin ollen riitä muuttamaan alustavia päätelmiä siitä, että asianomaisesta maasta peräisin olevan tuetun tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välillä on tosiasiallinen ja merkittävä syy-yhteys.

b)   Paluu tavanomaisiin kilpailuolosuhteisiin kartellin purkamisen jälkeen

| (121) | Useat asianomaiset osapuolet väittivät, että yhteisön tuotannonalalle mahdollisesti aiheutunut vahinko oli pelkästään seurausta siitä, että yhteisön grafiittielektrodijärjestelmien markkinoilla palattiin tavanomaisiin kilpailuolosuhteisiin. Tarkemmin ottaen kyseiset osapuolet katsovat, että yhteisön tuotannonalan hintojen ja kannattavuuden lasku vuodesta 1999 lukien johtuu siitä, että lähtötaso oli keinotekoisen korkea käytössä olleen kartellijärjestelyn vuoksi. |
| --- | --- |

(121)

Useat asianomaiset osapuolet väittivät, että yhteisön tuotannonalalle mahdollisesti aiheutunut vahinko oli pelkästään seurausta siitä, että yhteisön grafiittielektrodijärjestelmien markkinoilla palattiin tavanomaisiin kilpailuolosuhteisiin. Tarkemmin ottaen kyseiset osapuolet katsovat, että yhteisön tuotannonalan hintojen ja kannattavuuden lasku vuodesta 1999 lukien johtuu siitä, että lähtötaso oli keinotekoisen korkea käytössä olleen kartellijärjestelyn vuoksi.

| (122) | Komissio totesi 18 päivänä heinäkuuta 2001 tehdyssä päätöksessä 2002/271/EY (5), että valituksen tehneet kaksi yhteisön tuottajaa olivat yhdessä muiden tuottajien kanssa osallistuneet kartelliin toukokuun 1992 ja maaliskuun 1998 välisenä aikana. Tämän tukien vastaisen menettelyn tutkimusajanjakso kattaa 1 päivän huhtikuuta 2002 ja 31 päivän maaliskuuta 2003 välisen ajan ja vahinkoon liittyvien kehityssuuntien arvioinnissa käytetty ajanjakso puolestaan 1 päivän tammikuuta 1999 ja tutkimusajanjakson lopun välisen ajan. Näin ollen sekä tutkimusajanjakso että tarkastelujakso ajoittuvat selvästi kartellin toiminnan jälkeiseen aikaan. Tutkimuksessa todettiin, että vaikka sopimuksia on monenlaisia, suurin osa myynnistä tapahtuu yleensä sellaisen vuosisopimuksen perusteella, jossa taataan tietty määrä toimituksia vuodessa tiettyyn hintaan. Vuosisopimuksista neuvotellaan tavallisesti sopimuksen voimaantuloa edeltävän vuoden loka-marraskuussa. Tutkimus osoitti, että vuosina 1998 ja 1999 vuosisopimukset kattoivat myynnistä 40 prosenttia, kuuden kuukauden sopimukset 35 prosenttia ja kolmen kuukauden sopimukset tai yksittäiset tilaukset noin 25 prosenttia. Pitkäaikaiset sopimukset (esim. kolmen vuoden sopimukset) ovat alkaneet yleistyä viime aikoina, mutta vuosina 1997 ja 1998 niiden määrä oli vähäinen tai miltei olematon, kuten onkin odotettavissa markkinoilla, joille olivat tunnusomaisia korkeat hinnat. Tästä syystä todettiin, että käytännössä kaikki vuonna 1999 tosiasiassa laskutetut myyntitoimet ja niihin liittyvät maksut sekä 102 ja 103 kappaleessa tarkastellut hinnat ovat seurausta myyjien ja ostajien välisistä sopimuksista, jotka on tehty sen ajanjakson jälkeen, jolloin markkinoista ja hinnoista sopimisen todettiin tapahtuneen. |
| --- | --- |

(122)

Komissio totesi 18 päivänä heinäkuuta 2001 tehdyssä päätöksessä 2002/271/EY (5), että valituksen tehneet kaksi yhteisön tuottajaa olivat yhdessä muiden tuottajien kanssa osallistuneet kartelliin toukokuun 1992 ja maaliskuun 1998 välisenä aikana. Tämän tukien vastaisen menettelyn tutkimusajanjakso kattaa 1 päivän huhtikuuta 2002 ja 31 päivän maaliskuuta 2003 välisen ajan ja vahinkoon liittyvien kehityssuuntien arvioinnissa käytetty ajanjakso puolestaan 1 päivän tammikuuta 1999 ja tutkimusajanjakson lopun välisen ajan. Näin ollen sekä tutkimusajanjakso että tarkastelujakso ajoittuvat selvästi kartellin toiminnan jälkeiseen aikaan. Tutkimuksessa todettiin, että vaikka sopimuksia on monenlaisia, suurin osa myynnistä tapahtuu yleensä sellaisen vuosisopimuksen perusteella, jossa taataan tietty määrä toimituksia vuodessa tiettyyn hintaan. Vuosisopimuksista neuvotellaan tavallisesti sopimuksen voimaantuloa edeltävän vuoden loka-marraskuussa. Tutkimus osoitti, että vuosina 1998 ja 1999 vuosisopimukset kattoivat myynnistä 40 prosenttia, kuuden kuukauden sopimukset 35 prosenttia ja kolmen kuukauden sopimukset tai yksittäiset tilaukset noin 25 prosenttia. Pitkäaikaiset sopimukset (esim. kolmen vuoden sopimukset) ovat alkaneet yleistyä viime aikoina, mutta vuosina 1997 ja 1998 niiden määrä oli vähäinen tai miltei olematon, kuten onkin odotettavissa markkinoilla, joille olivat tunnusomaisia korkeat hinnat. Tästä syystä todettiin, että käytännössä kaikki vuonna 1999 tosiasiassa laskutetut myyntitoimet ja niihin liittyvät maksut sekä 102 ja 103 kappaleessa tarkastellut hinnat ovat seurausta myyjien ja ostajien välisistä sopimuksista, jotka on tehty sen ajanjakson jälkeen, jolloin markkinoista ja hinnoista sopimisen todettiin tapahtuneen.

| (123) | Edellä esitettyä väitettään tukeakseen samat asianomaiset osapuolet kehottivat lisäksi komissiota kiinnittämään huomiota sellaisten läpimitaltaan suurten (yli 700 mm) elektrodien hintakehitykseen, joita intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät väitteen mukaan valmista. Tutkimuksessa todettiin, että vaikka asianomaiset kaksi intialaista vientiä harjoittavaa tuottajaa eivät vieneet tähän ryhmään kuuluvia tuotteita yhteisöön tutkimusajanjakson aikana, ne kehittivät teknistä valmiuttaan tuottaa näitä tuotteita. Tutkimus osoitti lisäksi, että yhteisön tuotannonalan tähän tuoteryhmään soveltamat hinnat olivat vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välillä laskeneet suhteellisesti enemmän kuin sen samankaltaisesta tuotteesta kokonaisuutena katsoen veloittamat keskimääräiset hinnat. Näiden tuotteiden osuus yhteisön tuotannonalan samankaltaisen tuotteen kokonaismyyntimäärästä yhteisön markkinoilla on vähäinen, noin 8 prosenttia. Tähän markkinasegmenttiin liittyy kaksi muutakin ominaispiirrettä. Ensinnäkin kyse on suhteellisen uusista ja kasvavista markkinoista, mikä merkitsee sitä, että kilpailu niillä on kiristynyt koko ajan vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Toiseksi näille markkinoille on tyypillistä se, että näitä tuotteita hankkivia asiakkaita on erittäin vähän ja ne ovat suuria asiakkaita, jotka ostavat myös läpimitaltaan pienempiä elektrodeja. Kuten on odotettavissakin, nämä keskimääräistä suuremmat asiakkaat käyttävät merkittävää ostovoimaansa saadakseen suurempia alennuksia kuin ”tavanomaiset” asiakkaat. Tämän markkinasegmentin hintakehitystä vääristää tästä syystä näiden suurten asiakkaiden kasvava vaikutusvalta. Lopuksi todettakoon vielä, että vaikka intialaiset tuottajat eivät vieneetkään tähän ryhmään kuuluvia tuotteita säännöllisesti tutkimusajanjakson aikana, tutkimus osoitti, että ne olivat tehneet näistä tuotteista hintatarjouksia, joita yhteisössä toimivat asiakkaat käyttivät painostuskeinona neuvotellessaan hinnanalennuksista yhteisön tuotannonalan kanssa. |
| --- | --- |

(123)

Edellä esitettyä väitettään tukeakseen samat asianomaiset osapuolet kehottivat lisäksi komissiota kiinnittämään huomiota sellaisten läpimitaltaan suurten (yli 700 mm) elektrodien hintakehitykseen, joita intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät väitteen mukaan valmista. Tutkimuksessa todettiin, että vaikka asianomaiset kaksi intialaista vientiä harjoittavaa tuottajaa eivät vieneet tähän ryhmään kuuluvia tuotteita yhteisöön tutkimusajanjakson aikana, ne kehittivät teknistä valmiuttaan tuottaa näitä tuotteita. Tutkimus osoitti lisäksi, että yhteisön tuotannonalan tähän tuoteryhmään soveltamat hinnat olivat vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välillä laskeneet suhteellisesti enemmän kuin sen samankaltaisesta tuotteesta kokonaisuutena katsoen veloittamat keskimääräiset hinnat. Näiden tuotteiden osuus yhteisön tuotannonalan samankaltaisen tuotteen kokonaismyyntimäärästä yhteisön markkinoilla on vähäinen, noin 8 prosenttia. Tähän markkinasegmenttiin liittyy kaksi muutakin ominaispiirrettä. Ensinnäkin kyse on suhteellisen uusista ja kasvavista markkinoista, mikä merkitsee sitä, että kilpailu niillä on kiristynyt koko ajan vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Toiseksi näille markkinoille on tyypillistä se, että näitä tuotteita hankkivia asiakkaita on erittäin vähän ja ne ovat suuria asiakkaita, jotka ostavat myös läpimitaltaan pienempiä elektrodeja. Kuten on odotettavissakin, nämä keskimääräistä suuremmat asiakkaat käyttävät merkittävää ostovoimaansa saadakseen suurempia alennuksia kuin ”tavanomaiset” asiakkaat. Tämän markkinasegmentin hintakehitystä vääristää tästä syystä näiden suurten asiakkaiden kasvava vaikutusvalta. Lopuksi todettakoon vielä, että vaikka intialaiset tuottajat eivät vieneetkään tähän ryhmään kuuluvia tuotteita säännöllisesti tutkimusajanjakson aikana, tutkimus osoitti, että ne olivat tehneet näistä tuotteista hintatarjouksia, joita yhteisössä toimivat asiakkaat käyttivät painostuskeinona neuvotellessaan hinnanalennuksista yhteisön tuotannonalan kanssa.

| (124) | Komissio pyysi ja sai yhteisön tuotannonalalta yhteisön markkinoilla myydyn samankaltaisen tuotteen edustavan myynnin hintakehitystä koskevia tietoja pidemmältä ajanjaksolta (1980-luvun puolivälistä lukien). Ne osoittavat, että hinnat nousivat vähitellen 1990-luvulla saavuttaen huippunsa vuonna 1998. Vuodesta 1998 vuoteen 1999 hinnat laskivat jyrkästi, 14 prosenttia, mikä selvästikin heijastelee markkina- ja hintakartellin päättymistä. |
| --- | --- |

(124)

Komissio pyysi ja sai yhteisön tuotannonalalta yhteisön markkinoilla myydyn samankaltaisen tuotteen edustavan myynnin hintakehitystä koskevia tietoja pidemmältä ajanjaksolta (1980-luvun puolivälistä lukien). Ne osoittavat, että hinnat nousivat vähitellen 1990-luvulla saavuttaen huippunsa vuonna 1998. Vuodesta 1998 vuoteen 1999 hinnat laskivat jyrkästi, 14 prosenttia, mikä selvästikin heijastelee markkina- ja hintakartellin päättymistä.

| (125) | Lisäksi voidaan todeta, että väite tavanomaisiin kilpailuolosuhteisiin palaamisesta kartellin purkamisen jälkeen ei tarjoa selitystä yhteisön tuotannonalan markkinaosuuden pienenemiselle vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana eikä vastaavalle tuetun tuonnin markkinaosuuden kasvulle. Edellä esitetystä seuraa, että paluulla tavanomaisiin kilpailuolosuhteisiin kartellin purkamisen jälkeen voidaan selittää vain pieni osa yhteisön tuotannonalalle vahinkoa aiheuttaneesta kehityksestä eikä sen vaikutus näin ollen riitä muuttamaan alustavia päätelmiä siitä, että asianomaisesta maasta peräisin olevan tuetun tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välillä on tosiasiallinen ja merkittävä syy-yhteys. |
| --- | --- |

(125)

Lisäksi voidaan todeta, että väite tavanomaisiin kilpailuolosuhteisiin palaamisesta kartellin purkamisen jälkeen ei tarjoa selitystä yhteisön tuotannonalan markkinaosuuden pienenemiselle vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana eikä vastaavalle tuetun tuonnin markkinaosuuden kasvulle. Edellä esitetystä seuraa, että paluulla tavanomaisiin kilpailuolosuhteisiin kartellin purkamisen jälkeen voidaan selittää vain pieni osa yhteisön tuotannonalalle vahinkoa aiheuttaneesta kehityksestä eikä sen vaikutus näin ollen riitä muuttamaan alustavia päätelmiä siitä, että asianomaisesta maasta peräisin olevan tuetun tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välillä on tosiasiallinen ja merkittävä syy-yhteys.

c)   Muiden yhteisön tuottajien toiminta

| (126) | Yksikään muu, yhteisön tuotannonalaan kuulumaton yhteisön tuottaja ei toiminut tutkimuksessa yhteistyössä. On kuitenkin huomattava, että toinen kahdesta muusta tiedossa olevasta yhteisön tuottajasta tuli maksukyvyttömäksi ja lopetti tuotannon marraskuussa 2002 (ks. 77 kappale edellä). Käytettävissä olevien tietojen mukaan näiden kahden muun tuottajan myyntimäärät EY:n markkinoilla kasvoivat noin 15 000 tonnista vuonna 1999 noin 21 000 tonniin vuonna 2002, minkä jälkeen myynti väheni noin 19 000 tonniin tutkimusajanjakson aikana. Niiden markkinaosuus kasvoi 12,5 prosentista 16,6 prosenttiin vuosien 1999 ja 2002 välillä ja pieneni sitten 14,4 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. Jos tutkimus olisi kattanut koko vuoden 2003, ainoan jäljellä olevan yhteisön muun tuottajan markkinaosuus olisi ollut 9,7 prosenttia. Vaikka yhteisön kaksi muuta tuottajaa lisäsivätkin markkinaosuuttaan 1,9 prosenttiyksikköä vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välillä, on huomattava, että toinen tuottajista menetti maksukykynsä, mikä osoittaa, että se yhteisön tuotannonalan tavoin kärsi vahinkoa. Tämän vuoksi on alustavasti pääteltävä, että muiden yhteisön tuottajien toiminta myötävaikutti vain vähäisessä määrin, tai ei lainkaan, yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon eikä sen vaikutus näin ollen riitä muuttamaan alustavia päätelmiä siitä, että asianomaisesta maasta peräisin olevan tuetun tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välillä on tosiasiallinen ja merkittävä syy-yhteys. |
| --- | --- |

(126)

Yksikään muu, yhteisön tuotannonalaan kuulumaton yhteisön tuottaja ei toiminut tutkimuksessa yhteistyössä. On kuitenkin huomattava, että toinen kahdesta muusta tiedossa olevasta yhteisön tuottajasta tuli maksukyvyttömäksi ja lopetti tuotannon marraskuussa 2002 (ks. 77 kappale edellä). Käytettävissä olevien tietojen mukaan näiden kahden muun tuottajan myyntimäärät EY:n markkinoilla kasvoivat noin 15 000 tonnista vuonna 1999 noin 21 000 tonniin vuonna 2002, minkä jälkeen myynti väheni noin 19 000 tonniin tutkimusajanjakson aikana. Niiden markkinaosuus kasvoi 12,5 prosentista 16,6 prosenttiin vuosien 1999 ja 2002 välillä ja pieneni sitten 14,4 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. Jos tutkimus olisi kattanut koko vuoden 2003, ainoan jäljellä olevan yhteisön muun tuottajan markkinaosuus olisi ollut 9,7 prosenttia. Vaikka yhteisön kaksi muuta tuottajaa lisäsivätkin markkinaosuuttaan 1,9 prosenttiyksikköä vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välillä, on huomattava, että toinen tuottajista menetti maksukykynsä, mikä osoittaa, että se yhteisön tuotannonalan tavoin kärsi vahinkoa. Tämän vuoksi on alustavasti pääteltävä, että muiden yhteisön tuottajien toiminta myötävaikutti vain vähäisessä määrin, tai ei lainkaan, yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon eikä sen vaikutus näin ollen riitä muuttamaan alustavia päätelmiä siitä, että asianomaisesta maasta peräisin olevan tuetun tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välillä on tosiasiallinen ja merkittävä syy-yhteys.

d)   Tuonti muista kolmansista maista

| (127) | Käytettävissä olevien tietojen mukaan muista kolmansista maista kuin Intiasta peräisin olevan samankaltaisen tuotteen tuonnin kokonaismäärä kasvoi vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välillä 20 prosenttia eli noin 13 000 tonnista noin 15 000 tonniin ja sen markkinaosuus kasvoi samaan aikaan 10,7 prosentista 11,8 prosenttiin. Kyseisen tuonnin painotetut keskimääräiset CIF-hinnat laskivat 8 prosenttia vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana eli noin 2 400 eurosta tonnilta vuonna 1999 noin 2 200 euroon tonnilta tutkimusajanjaksona. Olisi huomattava, että muista kolmansista maista kuin Intiasta peräisin olevan tuonnin hinnat olivat koko tarkastelujakson ajan merkittävästi korkeampia kuin asianomaisesta maasta peräisin olevan tuonnin hinnat. |
| --- | --- |

(127)

Käytettävissä olevien tietojen mukaan muista kolmansista maista kuin Intiasta peräisin olevan samankaltaisen tuotteen tuonnin kokonaismäärä kasvoi vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välillä 20 prosenttia eli noin 13 000 tonnista noin 15 000 tonniin ja sen markkinaosuus kasvoi samaan aikaan 10,7 prosentista 11,8 prosenttiin. Kyseisen tuonnin painotetut keskimääräiset CIF-hinnat laskivat 8 prosenttia vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana eli noin 2 400 eurosta tonnilta vuonna 1999 noin 2 200 euroon tonnilta tutkimusajanjaksona. Olisi huomattava, että muista kolmansista maista kuin Intiasta peräisin olevan tuonnin hinnat olivat koko tarkastelujakson ajan merkittävästi korkeampia kuin asianomaisesta maasta peräisin olevan tuonnin hinnat.

| (128) | Lisäksi todettiin, että vain kolmesta muusta maasta kuin Intiasta peräisin olevalla tuonnilla oli tutkimusajanjakson aikana yli 1 prosentin osuus yhteisön markkinoista; nämä maat olivat Japani, Puola ja Yhdysvallat. Tutkimuksen mukaan Japanin markkinaosuus kasvoi vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välillä 2,1 prosentista 2,6 prosenttiin ja Puolan markkinaosuus 3,3 prosentista 4,4 prosenttiin, kun taas Yhdysvaltojen markkinaosuus pieneni samaan aikaan 5,3 prosentista 4,7 prosenttiin. Japanista ja Yhdysvalloista peräisin olevan tuonnin CIF-hinnat näyttävät olevan alempia kuin yhteisön tuotannonalan hinnat, kun taas Puolasta peräisin olevan tuonnin hinnat olivat yhteisön tuotannonalan hintoja korkeampia. Lisäksi näistä kolmesta maasta peräisin olevan tuonnin CIF-hinnat ovat koko ajan olleet korkeampia kuin tutkimuksen kohteena olevasta maasta peräisin olevan tuonnin hinnat. Käytettävissä ei myöskään ole mitään näyttöä siitä, että kyseinen tuonti olisi tapahtunut tuetuin hinnoin. |
| --- | --- |

(128)

Lisäksi todettiin, että vain kolmesta muusta maasta kuin Intiasta peräisin olevalla tuonnilla oli tutkimusajanjakson aikana yli 1 prosentin osuus yhteisön markkinoista; nämä maat olivat Japani, Puola ja Yhdysvallat. Tutkimuksen mukaan Japanin markkinaosuus kasvoi vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välillä 2,1 prosentista 2,6 prosenttiin ja Puolan markkinaosuus 3,3 prosentista 4,4 prosenttiin, kun taas Yhdysvaltojen markkinaosuus pieneni samaan aikaan 5,3 prosentista 4,7 prosenttiin. Japanista ja Yhdysvalloista peräisin olevan tuonnin CIF-hinnat näyttävät olevan alempia kuin yhteisön tuotannonalan hinnat, kun taas Puolasta peräisin olevan tuonnin hinnat olivat yhteisön tuotannonalan hintoja korkeampia. Lisäksi näistä kolmesta maasta peräisin olevan tuonnin CIF-hinnat ovat koko ajan olleet korkeampia kuin tutkimuksen kohteena olevasta maasta peräisin olevan tuonnin hinnat. Käytettävissä ei myöskään ole mitään näyttöä siitä, että kyseinen tuonti olisi tapahtunut tuetuin hinnoin.

| (129) | Tutkimus osoitti, että samankaltaista tuotetta Puolassa tuottavat ja sitä yhteisöön vievät kaksi tuotantolaitosta ovat molemmat yhden valitukseen osallistuneen yhteisön tuottajan tytäryhtiöitä. Tästä syystä koko Puolasta tutkimusajanjakson aikana tuotu tuotemäärä on tuotu kyseisen yhteisön tuottajan nimissä. Tutkimus osoitti myös, että Yhdysvalloista peräisin olevan samankaltaisen tuotteen tuontimääristä noin 40 prosenttia on tosiasiassa tuotteita, jotka on tuonut yhteisöön lopullista myyntiä varten toinen valitukseen osallistunut yhteisön tuottaja. Tutkimuksessa ei havaittu mitään viitteitä siitä, että tämä jälleenmyynti olisi ollut vahingollista muille yhteisön tuottajille tai että tuonti olisi tapahtunut yhteisön oman tuotannon kustannuksella. Valituksen tehneet kaksi yhteisön tuottajaa omistavat muitakin samankaltaisen tuotteen tuotantolaitoksia muissa kolmansissa maissa, mutta tutkimuksen mukaan niistä peräisin olevat tuontimäärät olivat yhdessä ja erikseen arvioituina vähäpätöisiä eli alle 1 prosentti yhteisön kulutuksesta. |
| --- | --- |

(129)

Tutkimus osoitti, että samankaltaista tuotetta Puolassa tuottavat ja sitä yhteisöön vievät kaksi tuotantolaitosta ovat molemmat yhden valitukseen osallistuneen yhteisön tuottajan tytäryhtiöitä. Tästä syystä koko Puolasta tutkimusajanjakson aikana tuotu tuotemäärä on tuotu kyseisen yhteisön tuottajan nimissä. Tutkimus osoitti myös, että Yhdysvalloista peräisin olevan samankaltaisen tuotteen tuontimääristä noin 40 prosenttia on tosiasiassa tuotteita, jotka on tuonut yhteisöön lopullista myyntiä varten toinen valitukseen osallistunut yhteisön tuottaja. Tutkimuksessa ei havaittu mitään viitteitä siitä, että tämä jälleenmyynti olisi ollut vahingollista muille yhteisön tuottajille tai että tuonti olisi tapahtunut yhteisön oman tuotannon kustannuksella. Valituksen tehneet kaksi yhteisön tuottajaa omistavat muitakin samankaltaisen tuotteen tuotantolaitoksia muissa kolmansissa maissa, mutta tutkimuksen mukaan niistä peräisin olevat tuontimäärät olivat yhdessä ja erikseen arvioituina vähäpätöisiä eli alle 1 prosentti yhteisön kulutuksesta.

| (130) | Valituksen tehneet kaksi yhteisön tuottajaa ovat suuria, maailmanlaajuista toimintaa harjoittavia yrityksiä. Niiden toiminta-alue on yhteisöä laajempi. Nämä yritykset sekä tuovat yhteisöön pieniä määriä samankaltaista tuotetta lopullista myyntiä varten että vievät merkittävän osan yhteisössä valmistamistaan tuotteista yhteisön ulkopuolisiin maihin. Näiden kansainvälisten tavaralähetysten perusteena on se, että eri tuotantolaitoksissa erikoistutaan yhä suuremmassa määrin samankaltaisen tuotteen tiettyjen koko- ja laatuluokkien valmistukseen, minkä vuoksi molemmat valituksen tehneet yhteisön tuottajat joutuvat tuomaan tiettyjä kokoja ja laatuja EY:n ulkopuolisista tuotantolaitoksista täydentääkseen yhteisössä toimiville asiakkailleen tarjoamaansa tuotevalikoimaa. |
| --- | --- |

(130)

Valituksen tehneet kaksi yhteisön tuottajaa ovat suuria, maailmanlaajuista toimintaa harjoittavia yrityksiä. Niiden toiminta-alue on yhteisöä laajempi. Nämä yritykset sekä tuovat yhteisöön pieniä määriä samankaltaista tuotetta lopullista myyntiä varten että vievät merkittävän osan yhteisössä valmistamistaan tuotteista yhteisön ulkopuolisiin maihin. Näiden kansainvälisten tavaralähetysten perusteena on se, että eri tuotantolaitoksissa erikoistutaan yhä suuremmassa määrin samankaltaisen tuotteen tiettyjen koko- ja laatuluokkien valmistukseen, minkä vuoksi molemmat valituksen tehneet yhteisön tuottajat joutuvat tuomaan tiettyjä kokoja ja laatuja EY:n ulkopuolisista tuotantolaitoksista täydentääkseen yhteisössä toimiville asiakkailleen tarjoamaansa tuotevalikoimaa.

| (131) | Kun otetaan huomioon tämän kolmansista maista tapahtuneen tuonnin keskihinnat, sen vähäinen määrä ja pieni markkinaosuus sekä edellä esitetyt tuotevalikoimaan liittyvät näkökohdat, voidaan todeta, että tutkimuksessa ei havaittu mitään viitteitä siitä, että kyseinen tuonti, olipa se peräisin valituksen tehneiden yhteisön tuottajien omistamista tai muista tuotantolaitoksista, olisi myötävaikuttanut yhteisön tuotannonalalle vahinkoa aiheuttaneeseen tilanteeseen muun muassa markkinaosuuksien, myyntimäärien, työllisyyden, investointien, kannattavuuden, sijoitetun pääoman tuoton ja kassavirran osalta. |
| --- | --- |

(131)

Kun otetaan huomioon tämän kolmansista maista tapahtuneen tuonnin keskihinnat, sen vähäinen määrä ja pieni markkinaosuus sekä edellä esitetyt tuotevalikoimaan liittyvät näkökohdat, voidaan todeta, että tutkimuksessa ei havaittu mitään viitteitä siitä, että kyseinen tuonti, olipa se peräisin valituksen tehneiden yhteisön tuottajien omistamista tai muista tuotantolaitoksista, olisi myötävaikuttanut yhteisön tuotannonalalle vahinkoa aiheuttaneeseen tilanteeseen muun muassa markkinaosuuksien, myyntimäärien, työllisyyden, investointien, kannattavuuden, sijoitetun pääoman tuoton ja kassavirran osalta.

| (132) | Lisäksi väitettiin, että tämä menettely oli syrjivä, koska siinä ei ole otettu huomioon Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan samankaltaisen tuotteen tuontia, josta osoituksena pidetään CN-koodiin 8545 11 00. kuuluvien tuotteiden suhteellisen suuria tuontimääriä Kiinan kansantasavallasta. Olisi ensinnäkin korostettava, että CN-koodi 8545 11 00 kattaa tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen lisäksi myös muita tavaroita. Tästä syystä ei ole perusteltua tehdä päätelmiä pelkästään tämän CN-koodin perusteella. Asiaan kiinnitettiin kuitenkin erityistä huomiota niiden tarkastuskäyntien yhteydessä, joita tehtiin tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden käyttäjien toimitiloihin. Monet käyttäjät olivat merkinneet kyselylomakevastauksiinsa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan samankaltaisen tuotteen tuontimääriä, mutta tarkastuskäynnin aikana ilmeni, että kiinalaiset elektrodit eivät yhdessäkään tapauksessa vastanneet ominaispiirteiltään tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmää. Lisäksi toinen kahdesta käyttäjiä edustavasta järjestöstä totesi esittämässään kirjallisessa kannanotossa selvästi, että Kiinan kansantasavalta ei pystynyt tuottamaan ja viemään yhteisöön samankaltaista tuotetta vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Näin ollen väitettä ei voida hyväksyä. |
| --- | --- |

(132)

Lisäksi väitettiin, että tämä menettely oli syrjivä, koska siinä ei ole otettu huomioon Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan samankaltaisen tuotteen tuontia, josta osoituksena pidetään CN-koodiin 8545 11 00. kuuluvien tuotteiden suhteellisen suuria tuontimääriä Kiinan kansantasavallasta. Olisi ensinnäkin korostettava, että CN-koodi 8545 11 00 kattaa tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen lisäksi myös muita tavaroita. Tästä syystä ei ole perusteltua tehdä päätelmiä pelkästään tämän CN-koodin perusteella. Asiaan kiinnitettiin kuitenkin erityistä huomiota niiden tarkastuskäyntien yhteydessä, joita tehtiin tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden käyttäjien toimitiloihin. Monet käyttäjät olivat merkinneet kyselylomakevastauksiinsa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan samankaltaisen tuotteen tuontimääriä, mutta tarkastuskäynnin aikana ilmeni, että kiinalaiset elektrodit eivät yhdessäkään tapauksessa vastanneet ominaispiirteiltään tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmää. Lisäksi toinen kahdesta käyttäjiä edustavasta järjestöstä totesi esittämässään kirjallisessa kannanotossa selvästi, että Kiinan kansantasavalta ei pystynyt tuottamaan ja viemään yhteisöön samankaltaista tuotetta vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Näin ollen väitettä ei voida hyväksyä.

e)   Yhteisön tuotannonalan vientitoiminta

| (133) | Eräs asianomainen osapuoli kiinnitti huomiota yhteisön tuotannonalan vientihintojen huomattavaan laskuun ja väitti, että i) tämä oli osoitus siitä, että tuetun tuonnin ja yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla kärsimän vahingon välillä ei ole syy-yhteyttä, ja että ii) kyse voisi tämän perusteella olla itse aiheutetusta vahingosta. |
| --- | --- |

(133)

Eräs asianomainen osapuoli kiinnitti huomiota yhteisön tuotannonalan vientihintojen huomattavaan laskuun ja väitti, että i) tämä oli osoitus siitä, että tuetun tuonnin ja yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla kärsimän vahingon välillä ei ole syy-yhteyttä, ja että ii) kyse voisi tämän perusteella olla itse aiheutetusta vahingosta.

| (134) | Kuten edellä selostettiin, valituksen tehneet kaksi yhteisön tuottajaa harjoittavat maailmanlaajuista toimintaa. Tutkimuksessa todettiin, että yhteisön tuotannonalan viennin määrä on noin 15 prosenttia suurempi kuin sen myynnin määrä yhteisössä. Yhteisön tuotannonalan viennin lähtötaso vuonna 1999 oli noin 100 000 tonnia, mihin verrattuna se kasvoi 12 prosenttia vuonna 2000, väheni sitten 20 prosenttiyksikköä vuonna 2001 ja kasvoi taas 2 prosenttiyksikköä vuonna 2002 ja vielä 6 prosenttiyksikköä tutkimusajanjaksona. Vientimyynnin määrä oli tutkimusajanjaksona erittäin lähellä vuoden 1999 tasoa, joten vientitoiminnan ei voida katsoa aiheuttaneen suurtuotannon etujen menetyksiä. Tutkimus osoitti, että vientimyynnin hinnat laskivat noin 14 prosenttia vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välillä. Tällä seikalla, kun sitä tarkastellaan erillään muista tekijöistä, jotka saattaisivat vaikuttaa maailmanmarkkinoihin, ei kuitenkaan ole merkitystä tässä menettelyssä, joka koskee yhteisön markkinoita eikä maailmanmarkkinoita. Olisi myös huomattava, että vahingon määrittämisen yhteydessä tarkasteltu kannattavuuden kehitys liittyy pelkästään yhteisön tuotannonalan omaa tuotantoa olevien tuotteiden myyntiin yhteisössä. Vaikka vientimyynnin kannattavuus heikkeni hieman enemmän kuin yhteisömyynnin kannattavuus, myös tätä seikkaa pidetään epäolennaisena tässä menettelyssä. Näin ollen päätellään, että vientitoiminnasta ei ole voinut aiheutua vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vientimyynti (tonnia) | Tietoja ei voida julkistaa (ks. 80 kappale edellä) |
| Indeksi (1999 = 100) | 100 | 112 | 91 | 93 | 99 |
| Vientimyynnin yksikköhinta (euroa/tonni) | Tietoja ei voida julkistaa (ks. 80 kappale edellä) |
| Indeksi (1999 = 100) | 100 | 96 | 102 | 88 | 86 |

(134)

Kuten edellä selostettiin, valituksen tehneet kaksi yhteisön tuottajaa harjoittavat maailmanlaajuista toimintaa. Tutkimuksessa todettiin, että yhteisön tuotannonalan viennin määrä on noin 15 prosenttia suurempi kuin sen myynnin määrä yhteisössä. Yhteisön tuotannonalan viennin lähtötaso vuonna 1999 oli noin 100 000 tonnia, mihin verrattuna se kasvoi 12 prosenttia vuonna 2000, väheni sitten 20 prosenttiyksikköä vuonna 2001 ja kasvoi taas 2 prosenttiyksikköä vuonna 2002 ja vielä 6 prosenttiyksikköä tutkimusajanjaksona. Vientimyynnin määrä oli tutkimusajanjaksona erittäin lähellä vuoden 1999 tasoa, joten vientitoiminnan ei voida katsoa aiheuttaneen suurtuotannon etujen menetyksiä. Tutkimus osoitti, että vientimyynnin hinnat laskivat noin 14 prosenttia vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välillä. Tällä seikalla, kun sitä tarkastellaan erillään muista tekijöistä, jotka saattaisivat vaikuttaa maailmanmarkkinoihin, ei kuitenkaan ole merkitystä tässä menettelyssä, joka koskee yhteisön markkinoita eikä maailmanmarkkinoita. Olisi myös huomattava, että vahingon määrittämisen yhteydessä tarkasteltu kannattavuuden kehitys liittyy pelkästään yhteisön tuotannonalan omaa tuotantoa olevien tuotteiden myyntiin yhteisössä. Vaikka vientimyynnin kannattavuus heikkeni hieman enemmän kuin yhteisömyynnin kannattavuus, myös tätä seikkaa pidetään epäolennaisena tässä menettelyssä. Näin ollen päätellään, että vientitoiminnasta ei ole voinut aiheutua vahinkoa yhteisön tuotannonalalle.

1999

2000

2001

2002

Tutkimusajanjakso

Vientimyynti (tonnia)

Tietoja ei voida julkistaa (ks. 80 kappale edellä)

Indeksi (1999 = 100)

100

112

91

93

99

Vientimyynnin yksikköhinta (euroa/tonni)

Tietoja ei voida julkistaa (ks. 80 kappale edellä)

Indeksi (1999 = 100)

100

96

102

88

86

4.   SYY-YHTEYTTÄ KOSKEVAT PÄÄTELMÄT

| (135) | Edellä esitetyn perusteella voidaan vahvistaa, että yhteisön tuotannonalalle aiheutunut merkittävä vahinko, jolle on tunnusomaista vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välillä tapahtunut markkinaosuuden pieneneminen, myynnin yksikköhinnan lasku (8 prosenttia), tuotannon yksikkökustannusten nousu (2 prosenttia), näistä johtuva kannattavuuden heikkeneminen ja sijoitetun pääoman tuoton ja varsinaisen toiminnan kassavirran väheneminen sekä investointien ja työpaikkojen väheneminen, johtui tutkimuksen kohteena olevasta tuetusta tuonnista. |
| --- | --- |

(135)

Edellä esitetyn perusteella voidaan vahvistaa, että yhteisön tuotannonalalle aiheutunut merkittävä vahinko, jolle on tunnusomaista vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välillä tapahtunut markkinaosuuden pieneneminen, myynnin yksikköhinnan lasku (8 prosenttia), tuotannon yksikkökustannusten nousu (2 prosenttia), näistä johtuva kannattavuuden heikkeneminen ja sijoitetun pääoman tuoton ja varsinaisen toiminnan kassavirran väheneminen sekä investointien ja työpaikkojen väheneminen, johtui tutkimuksen kohteena olevasta tuetusta tuonnista.

| (136) | Teräsmarkkinoiden taantumaan liittyvä kysynnän väheneminen, paluu tavanomaisiin kilpailuolosuhteisiin kartellin purkamisen jälkeen, muiden yhteisön tuottajien toiminta, muista kolmansista maista peräisin oleva tuonti ja yhteisön tuotannonalan vientitoiminta vaikuttivat tutkimuksen mukaan vain erittäin vähäisessä määrin tai eivät lainkaan syntyneeseen vahinkoon eikä tämä vaikutus näin ollen riitä muuttamaan alustavia päätelmiä siitä, että asianomaisesta maasta peräisin olevan tuetun tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välillä on tosiasiallinen ja merkittävä syy-yhteys. |
| --- | --- |

(136)

Teräsmarkkinoiden taantumaan liittyvä kysynnän väheneminen, paluu tavanomaisiin kilpailuolosuhteisiin kartellin purkamisen jälkeen, muiden yhteisön tuottajien toiminta, muista kolmansista maista peräisin oleva tuonti ja yhteisön tuotannonalan vientitoiminta vaikuttivat tutkimuksen mukaan vain erittäin vähäisessä määrin tai eivät lainkaan syntyneeseen vahinkoon eikä tämä vaikutus näin ollen riitä muuttamaan alustavia päätelmiä siitä, että asianomaisesta maasta peräisin olevan tuetun tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välillä on tosiasiallinen ja merkittävä syy-yhteys.

| (137) | Tästä syystä päätellään alustavasti, että Intiasta peräisin oleva tuettu tuonti on aiheuttanut yhteisön tuotannonalalle perusasetuksen 8 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(137)

Tästä syystä päätellään alustavasti, että Intiasta peräisin oleva tuettu tuonti on aiheuttanut yhteisön tuotannonalalle perusasetuksen 8 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

G.   YHTEISÖN ETU

| (138) | Komissio tutki, oliko tukia, vahinkoa ja syy-yhteyttä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella olisi pääteltävä, että toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa ole yhteisön edun mukaista. Tämän vuoksi ja perusasetuksen 31 artiklan 1 kohdan mukaisesti komissio tarkasteli toimenpiteiden todennäköistä vaikutusta kaikkiin asianomaisiin osapuoliin. |
| --- | --- |

(138)

Komissio tutki, oliko tukia, vahinkoa ja syy-yhteyttä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella olisi pääteltävä, että toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa ole yhteisön edun mukaista. Tämän vuoksi ja perusasetuksen 31 artiklan 1 kohdan mukaisesti komissio tarkasteli toimenpiteiden todennäköistä vaikutusta kaikkiin asianomaisiin osapuoliin.

1.   YHTEISÖN TUOTANNONALAN ETU

| (139) | Yhteisön tuotannonala koostuu kahdesta yritysryhmästä, joihin kuuluu yhteensä yhdeksän tuotantolaitosta yhteisön eri jäsenmaissa; samankaltaisen tuotteen tuotanto, myynti ja hallinto työllistää suoraan yhteensä 1 800 henkilöä. Toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen odotetaan, että sekä yhteisön tuotannonalan myyntimäärät että myyntihinnat yhteisön markkinoilla kohoavat. Tuotannonalan hinnat eivät kuitenkaan varmastikaan nousisi mahdollista tasoitustullia vastaavalla määrällä, sillä kilpailu yhteisön tuottajien, asianomaisesta maasta muilla kuin tuetuilla hinnoilla tapahtuvan tuonnin ja muista kolmansista maista peräisin olevan tuonnin kesken jatkuu tulevaisuudessakin. Kaiken kaikkiaan on odotettavissa, että tuotannon ja myynnin määrien kasvu sekä yksikkökustannusten lasku entisestään yhdistettynä kohtuulliseen hinnankorotukseen parantavat yhteisön tuotannonalan taloudellista tilannetta. |
| --- | --- |

(139)

Yhteisön tuotannonala koostuu kahdesta yritysryhmästä, joihin kuuluu yhteensä yhdeksän tuotantolaitosta yhteisön eri jäsenmaissa; samankaltaisen tuotteen tuotanto, myynti ja hallinto työllistää suoraan yhteensä 1 800 henkilöä. Toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen odotetaan, että sekä yhteisön tuotannonalan myyntimäärät että myyntihinnat yhteisön markkinoilla kohoavat. Tuotannonalan hinnat eivät kuitenkaan varmastikaan nousisi mahdollista tasoitustullia vastaavalla määrällä, sillä kilpailu yhteisön tuottajien, asianomaisesta maasta muilla kuin tuetuilla hinnoilla tapahtuvan tuonnin ja muista kolmansista maista peräisin olevan tuonnin kesken jatkuu tulevaisuudessakin. Kaiken kaikkiaan on odotettavissa, että tuotannon ja myynnin määrien kasvu sekä yksikkökustannusten lasku entisestään yhdistettynä kohtuulliseen hinnankorotukseen parantavat yhteisön tuotannonalan taloudellista tilannetta.

| (140) | Jos tukien vastaisia toimenpiteitä taas ei oteta käyttöön, on todennäköistä, että yhteisön tuotannonalan kielteinen kehitys jatkuu. Yhteisön tuotannonala menettää todennäköisesti edelleen markkinaosuuksia ja sen kannattavuus heikkenee. Tämä johtaisi mitä todennäköisimmin tuotannon ja investointien leikkauksiin, tiettyjen tuotantolaitosten sulkemiseen ja työpaikkojen lisämenetyksiin yhteisössä. |
| --- | --- |

(140)

Jos tukien vastaisia toimenpiteitä taas ei oteta käyttöön, on todennäköistä, että yhteisön tuotannonalan kielteinen kehitys jatkuu. Yhteisön tuotannonala menettää todennäköisesti edelleen markkinaosuuksia ja sen kannattavuus heikkenee. Tämä johtaisi mitä todennäköisimmin tuotannon ja investointien leikkauksiin, tiettyjen tuotantolaitosten sulkemiseen ja työpaikkojen lisämenetyksiin yhteisössä.

| (141) | Yhteenvetona voidaan siis todeta, että tukien vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto antaa yhteisön tuotannonalalle mahdollisuuden toipua tutkimuksessa todettujen vahingollisten tukien vaikutuksista. |
| --- | --- |

(141)

Yhteenvetona voidaan siis todeta, että tukien vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto antaa yhteisön tuotannonalalle mahdollisuuden toipua tutkimuksessa todettujen vahingollisten tukien vaikutuksista.

2.   YHTEISÖN ETUYHTEYDETTÖMIEN TUOJIEN/KAUPPIAIDEN ETU

| (142) | Tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden kahden tuojan osuus asianomaisesta maasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaistuontimäärästä yhteisöön oli tutkimusajanjakson aikana noin 20 prosenttia. Tutkimuksessa yhteistyössä toimineilta kahdelta intialaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta saatujen tietojen mukaan yhteisön tuojien/kauppiaiden (eli edellä mainittujen kahden yhteistyössä toimineen tuojan ja yhteistyöhön osallistumattomien tuojien/kauppiaiden) osuus asianomaisen Intiasta peräisin olevan tuotteen kokonaistuonnista yhteisöön on noin 40 prosenttia. |
| --- | --- |

(142)

Tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden kahden tuojan osuus asianomaisesta maasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaistuontimäärästä yhteisöön oli tutkimusajanjakson aikana noin 20 prosenttia. Tutkimuksessa yhteistyössä toimineilta kahdelta intialaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta saatujen tietojen mukaan yhteisön tuojien/kauppiaiden (eli edellä mainittujen kahden yhteistyössä toimineen tuojan ja yhteistyöhön osallistumattomien tuojien/kauppiaiden) osuus asianomaisen Intiasta peräisin olevan tuotteen kokonaistuonnista yhteisöön on noin 40 prosenttia.

| (143) | Jos tasoitustoimenpiteet otetaan käyttöön, asianomaisesta maasta peräisin olevan tuonnin määrä voisi vähentyä. Ei voida myöskään sulkea pois sitä mahdollisuutta, että tukien vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto saattaa johtaa tarkasteltavana olevan tuotteen hintojen vähäiseen nousuun yhteisössä, millä olisi vaikutusta tuojien ja kauppiaiden taloudelliseen tilanteeseen. Mainittujen kahden yhteistyössä toimineen tuojan kokonaisliikevaihdosta noin 40 prosenttia on peräisin asianomaisen Intiasta peräisin olevan tuotteen kaupasta. Niiden kymmenestä työntekijästä neljä työskentelee suoraan asianomaisen tuotteen kauppaan liittyvissä tehtävissä. Asianomaisen tuotteen tuontihinnan nousun vaikutus tuojiin riippuu myös niiden mahdollisuudesta siirtää korotus asiakkaidensa maksettavaksi. Mahdollisen hinnankorotuksen siirtoa tuotteen käyttäjien kannettavaksi saattaa helpottaa se, että asianomaisen tuotteen osuus käyttäjien kokonaiskustannuksista on vähäinen (ks. 147 kappale jäljempänä). |
| --- | --- |

(143)

Jos tasoitustoimenpiteet otetaan käyttöön, asianomaisesta maasta peräisin olevan tuonnin määrä voisi vähentyä. Ei voida myöskään sulkea pois sitä mahdollisuutta, että tukien vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto saattaa johtaa tarkasteltavana olevan tuotteen hintojen vähäiseen nousuun yhteisössä, millä olisi vaikutusta tuojien ja kauppiaiden taloudelliseen tilanteeseen. Mainittujen kahden yhteistyössä toimineen tuojan kokonaisliikevaihdosta noin 40 prosenttia on peräisin asianomaisen Intiasta peräisin olevan tuotteen kaupasta. Niiden kymmenestä työntekijästä neljä työskentelee suoraan asianomaisen tuotteen kauppaan liittyvissä tehtävissä. Asianomaisen tuotteen tuontihinnan nousun vaikutus tuojiin riippuu myös niiden mahdollisuudesta siirtää korotus asiakkaidensa maksettavaksi. Mahdollisen hinnankorotuksen siirtoa tuotteen käyttäjien kannettavaksi saattaa helpottaa se, että asianomaisen tuotteen osuus käyttäjien kokonaiskustannuksista on vähäinen (ks. 147 kappale jäljempänä).

| (144) | Tämän perusteella päätellään alustavasti, että tukien vastaisten toimenpiteiden käyttöönotolla ei todennäköisesti ole vakavaa kielteistä vaikutusta yhteisön tuojien tilanteeseen. |
| --- | --- |

(144)

Tämän perusteella päätellään alustavasti, että tukien vastaisten toimenpiteiden käyttöönotolla ei todennäköisesti ole vakavaa kielteistä vaikutusta yhteisön tuojien tilanteeseen.

3.   TUOTETTA KÄYTTÄVÄN TUOTANNONALAN ETU

| (145) | Tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen pääasiallinen käyttäjä on sähköterästä valmistava tuotannonala, jonka osuus kyseisten tuotteiden kokonaiskulutuksesta yhteisössä on noin 80 prosenttia. Tutkimuksessa yhteistyössä toimineet kahdeksan loppukäyttäjää kuluttivat noin 27 prosenttia asianomaisesta maasta yhteisöön joko suoraan tutkimuksen kohteena olevilta intialaisilta tuottajilta tai tuojien/kauppiaiden välityksellä tuotujen tuotteiden kokonaismäärästä. Tutkimuksessa yhteistyössä toimineilta kahdelta intialaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta saatujen tietojen mukaan yhteisön loppukäyttäjien (eli edellä mainittujen kahdeksan yhteistyössä toimineen käyttäjän ja yhteistyöhön osallistumattomien käyttäjien) osuus asianomaisen Intiasta peräisin olevan tuotteen suoran tuonnin kokonaismäärästä on noin 56 prosenttia. Loppuosan (4 prosenttia) tuonnista vastasi yhteisön tuotannonala. |
| --- | --- |

(145)

Tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen pääasiallinen käyttäjä on sähköterästä valmistava tuotannonala, jonka osuus kyseisten tuotteiden kokonaiskulutuksesta yhteisössä on noin 80 prosenttia. Tutkimuksessa yhteistyössä toimineet kahdeksan loppukäyttäjää kuluttivat noin 27 prosenttia asianomaisesta maasta yhteisöön joko suoraan tutkimuksen kohteena olevilta intialaisilta tuottajilta tai tuojien/kauppiaiden välityksellä tuotujen tuotteiden kokonaismäärästä. Tutkimuksessa yhteistyössä toimineilta kahdelta intialaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta saatujen tietojen mukaan yhteisön loppukäyttäjien (eli edellä mainittujen kahdeksan yhteistyössä toimineen käyttäjän ja yhteistyöhön osallistumattomien käyttäjien) osuus asianomaisen Intiasta peräisin olevan tuotteen suoran tuonnin kokonaismäärästä on noin 56 prosenttia. Loppuosan (4 prosenttia) tuonnista vastasi yhteisön tuotannonala.

| (146) | Tutkimuksessa yhteistyössä toimineet käyttäjät katsoivat, että tukien vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto vaikuttaisi haitallisesti niiden taloudelliseen tilanteeseen toisaalta suoraan, kun niiden Intiasta hankkimien tuotteiden hinta nousisi, ja toisaalta välillisesti, kun yhteisön tuottajat todennäköisesti korottaisivat käyttäjien niiltä hankkimien tuotteiden hintoja. |
| --- | --- |

(146)

Tutkimuksessa yhteistyössä toimineet käyttäjät katsoivat, että tukien vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto vaikuttaisi haitallisesti niiden taloudelliseen tilanteeseen toisaalta suoraan, kun niiden Intiasta hankkimien tuotteiden hinta nousisi, ja toisaalta välillisesti, kun yhteisön tuottajat todennäköisesti korottaisivat käyttäjien niiltä hankkimien tuotteiden hintoja.

| (147) | Tutkimus osoitti, että tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen osuus yhteistyössä toimineiden käyttäjien kokonaistuotantokustannuksista oli keskimäärin 1 prosentti. Käyttäjien kustannuksiin mahdollisesti kohdistuvat vaikutukset ovat seuraavat: jos tasoitustoimenpiteet otetaan käyttöön, käyttäjien tuotantokustannukset nousisivat 0,03–0,15 prosenttia (0,15 prosenttia pahimmassa tapauksessa eli jos sekä tarkasteltavana olevan tuotteen että samankaltaisen tuotteen hinnat nousisivat alkuperästä riippumatta tullin määrää vastaavasti ja 0,03 prosenttia siinä tapauksessa, että vain Intiasta hankittavien tuotteiden hinnat nousisivat). Todellisen vaikutuksen arvioidaan todennäköisesti sijoittuvan näiden kahden vaihtoehdon välille seuraavista syistä: Yhteisön tuotannonala nostaisi ehkä hintojaan jossain määrin, mutta samalla se todennäköisesti pyrkisi myös hyödyntämään hintapaineiden vähenemistä ja saamaan takaisin menettämiään markkinaosuuksia hinnoittelemalla tuotteensa kilpailukykyisesti suhteessa intialaisten tuontituotteiden hintoihin. Koska käyttämätöntä kapasiteettia on olemassa, oikeudenmukaisten ja kannattavampien markkinaedellytysten palauttaminen lisäisi varmasti eri alkuperää olevien tuotteiden toimitusmahdollisuuksia ja edistäisi uusi investointeja. Lisäksi noin 15 prosenttia EU:ssa käytetyistä asianomaisista tuotteista hankitaan vaihtoehtoisista lähteistä (eli muilta yhteisön tuottajilta ja muista kolmansista maista kuin Intiasta). Tästä syystä yleinen hintojen kohoaminen on epätodennäköistä. Lopuksi voidaan vielä todeta, että käyttäjät pystyisivät mahdollisesti siirtämään ainakin osan edellä mainitusta vähäisestä tuotantokustannusten noususta tuotteitaan ostavien asiakkaiden kannettavaksi, jolloin lopulliset vaikutukset käyttäjien kannattavuuteen olisivat vielä pienemmät. |
| --- | --- |

(147)

Tutkimus osoitti, että tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen osuus yhteistyössä toimineiden käyttäjien kokonaistuotantokustannuksista oli keskimäärin 1 prosentti. Käyttäjien kustannuksiin mahdollisesti kohdistuvat vaikutukset ovat seuraavat: jos tasoitustoimenpiteet otetaan käyttöön, käyttäjien tuotantokustannukset nousisivat 0,03–0,15 prosenttia (0,15 prosenttia pahimmassa tapauksessa eli jos sekä tarkasteltavana olevan tuotteen että samankaltaisen tuotteen hinnat nousisivat alkuperästä riippumatta tullin määrää vastaavasti ja 0,03 prosenttia siinä tapauksessa, että vain Intiasta hankittavien tuotteiden hinnat nousisivat). Todellisen vaikutuksen arvioidaan todennäköisesti sijoittuvan näiden kahden vaihtoehdon välille seuraavista syistä: Yhteisön tuotannonala nostaisi ehkä hintojaan jossain määrin, mutta samalla se todennäköisesti pyrkisi myös hyödyntämään hintapaineiden vähenemistä ja saamaan takaisin menettämiään markkinaosuuksia hinnoittelemalla tuotteensa kilpailukykyisesti suhteessa intialaisten tuontituotteiden hintoihin. Koska käyttämätöntä kapasiteettia on olemassa, oikeudenmukaisten ja kannattavampien markkinaedellytysten palauttaminen lisäisi varmasti eri alkuperää olevien tuotteiden toimitusmahdollisuuksia ja edistäisi uusi investointeja. Lisäksi noin 15 prosenttia EU:ssa käytetyistä asianomaisista tuotteista hankitaan vaihtoehtoisista lähteistä (eli muilta yhteisön tuottajilta ja muista kolmansista maista kuin Intiasta). Tästä syystä yleinen hintojen kohoaminen on epätodennäköistä. Lopuksi voidaan vielä todeta, että käyttäjät pystyisivät mahdollisesti siirtämään ainakin osan edellä mainitusta vähäisestä tuotantokustannusten noususta tuotteitaan ostavien asiakkaiden kannettavaksi, jolloin lopulliset vaikutukset käyttäjien kannattavuuteen olisivat vielä pienemmät.

| (148) | Tutkimuksessa yhteistyössä toimineet käyttäjät vastustavat tasoitustoimenpiteiden käyttöönottoa myös siitä syystä, että se estäisi vapaata kilpailua markkinoilla ja auttaisi tosiasiassa palauttamaan komission vuonna 2001 havaitseman kartellin. |
| --- | --- |

(148)

Tutkimuksessa yhteistyössä toimineet käyttäjät vastustavat tasoitustoimenpiteiden käyttöönottoa myös siitä syystä, että se estäisi vapaata kilpailua markkinoilla ja auttaisi tosiasiassa palauttamaan komission vuonna 2001 havaitseman kartellin.

| (149) | Komissio määräsi vuonna 2001 sakot valitukseen osallistuneille kahdelle yhteisön tuottajalle, jotka olivat toukokuun 1992 ja maaliskuun 1998 välisenä aikana harjoittaneet kartellitoimintaa. Tutkimuksessa kävi ilmi, että nämä yhteisön tuotannonalan muodostavat yritykset olivat lopettaneet aiemmin harjoittamansa hinnoista ja markkinoista sopimisen, eikä tätä seikkaa kiistä yksikään osapuoli. Nyt on kyse tasapuolisten toimintaolosuhteiden palauttamisesta intialaisten viejien soveltamien epäterveiden kaupan käytäntöjen aiheuttamien vääristymien jälkeen. Tukien vastaisten toimenpiteiden tarkoituksena ei ole pysäyttää tutkimuksen kohteena olevasta maasta yhteisöön suuntautuvaa tuontia vaan poistaa tuetun tuonnin markkinaolosuhteita vääristävät vaikutukset. Tasapuolisten markkinaolosuhteiden palauttamisesta hyötyvät yhteisön tuottajien lisäksi myös vaihtoehtoiset hankintalähteet kuten esimerkiksi muu kuin tuettu tuonti. Yhteisön tuotannonalan vuosina 1992–1998 harjoittaman kartellitoiminnan ei pitäisi vaikuttaa sen oikeuteen saada suojaa epäterveilta kaupan käytännöiltä perusasetuksen mukaisesti. |
| --- | --- |

(149)

Komissio määräsi vuonna 2001 sakot valitukseen osallistuneille kahdelle yhteisön tuottajalle, jotka olivat toukokuun 1992 ja maaliskuun 1998 välisenä aikana harjoittaneet kartellitoimintaa. Tutkimuksessa kävi ilmi, että nämä yhteisön tuotannonalan muodostavat yritykset olivat lopettaneet aiemmin harjoittamansa hinnoista ja markkinoista sopimisen, eikä tätä seikkaa kiistä yksikään osapuoli. Nyt on kyse tasapuolisten toimintaolosuhteiden palauttamisesta intialaisten viejien soveltamien epäterveiden kaupan käytäntöjen aiheuttamien vääristymien jälkeen. Tukien vastaisten toimenpiteiden tarkoituksena ei ole pysäyttää tutkimuksen kohteena olevasta maasta yhteisöön suuntautuvaa tuontia vaan poistaa tuetun tuonnin markkinaolosuhteita vääristävät vaikutukset. Tasapuolisten markkinaolosuhteiden palauttamisesta hyötyvät yhteisön tuottajien lisäksi myös vaihtoehtoiset hankintalähteet kuten esimerkiksi muu kuin tuettu tuonti. Yhteisön tuotannonalan vuosina 1992–1998 harjoittaman kartellitoiminnan ei pitäisi vaikuttaa sen oikeuteen saada suojaa epäterveilta kaupan käytännöiltä perusasetuksen mukaisesti.

| (150) | Edellä selostettujen havaintojen perusteella voidaan päätellä alustavasti, että tukien vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto i) ei todennäköisesti vaikuta merkittävästi käyttäjien taloudelliseen tilanteeseen ja ii) sillä ei todennäköisesti ole kielteisiä vaikutuksia yhteisön markkinoiden yleiseen kilpailutilanteeseen. |
| --- | --- |

(150)

Edellä selostettujen havaintojen perusteella voidaan päätellä alustavasti, että tukien vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto i) ei todennäköisesti vaikuta merkittävästi käyttäjien taloudelliseen tilanteeseen ja ii) sillä ei todennäköisesti ole kielteisiä vaikutuksia yhteisön markkinoiden yleiseen kilpailutilanteeseen.

4.   YHTEISÖN ETUA KOSKEVAT PÄÄTELMÄT

| (151) | Toimenpiteiden käyttöönoton voidaan odottaa antavan yhteisön tuotannonalalle mahdollisuuden saavuttaa takaisin menettämäänsä myyntiä ja markkinaosuuksia ja parantaa kannattavuuttaan. Toisaalta kun otetaan huomioon yhteisön tuotannonalan jatkuvasti heikentyvä tilanne, on olemassa vaara, että jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, tietyt yhteisön tuottajat saattavat sulkea tuotantolaitoksiaan ja irtisanoa osan työvoimastaan. Toimenpiteillä on todennäköisesti joitakin kielteisiä vaikutuksia, jotka näkyvät tuontimäärien vähenemisenä ja tuojille/kauppiaille ja käyttäjille aiheutuvana vähäisenä hintojen nousuna, mutta niiden merkitystä voidaan vähentää siirtämällä hintojen nousu tuotteiden myöhempien käyttäjien kannettavaksi. Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että pakottavia syitä toimenpiteiden käyttöönotosta luopumiselle ei tässä tapauksessa ole ja että toimenpiteiden käyttöönotto ei olisi yhteisön edun vastaista. |
| --- | --- |

(151)

Toimenpiteiden käyttöönoton voidaan odottaa antavan yhteisön tuotannonalalle mahdollisuuden saavuttaa takaisin menettämäänsä myyntiä ja markkinaosuuksia ja parantaa kannattavuuttaan. Toisaalta kun otetaan huomioon yhteisön tuotannonalan jatkuvasti heikentyvä tilanne, on olemassa vaara, että jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, tietyt yhteisön tuottajat saattavat sulkea tuotantolaitoksiaan ja irtisanoa osan työvoimastaan. Toimenpiteillä on todennäköisesti joitakin kielteisiä vaikutuksia, jotka näkyvät tuontimäärien vähenemisenä ja tuojille/kauppiaille ja käyttäjille aiheutuvana vähäisenä hintojen nousuna, mutta niiden merkitystä voidaan vähentää siirtämällä hintojen nousu tuotteiden myöhempien käyttäjien kannettavaksi. Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että pakottavia syitä toimenpiteiden käyttöönotosta luopumiselle ei tässä tapauksessa ole ja että toimenpiteiden käyttöönotto ei olisi yhteisön edun vastaista.

H.   EHDOTETUT VÄLIAIKAISET TASOITUSTOIMENPITEET

| (152) | Tukia, vahinkoa, syy-yhteyttä ja yhteisön etua koskevat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön väliaikaiset toimenpiteet, jotta tuettu tuonti ei pääsisi aiheuttamaan lisävahinkoa yhteisön tuotannonalalle. |
| --- | --- |

(152)

Tukia, vahinkoa, syy-yhteyttä ja yhteisön etua koskevat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön väliaikaiset toimenpiteet, jotta tuettu tuonti ei pääsisi aiheuttamaan lisävahinkoa yhteisön tuotannonalalle.

1.   VAHINGON KORJAAVA TASO

| (153) | Väliaikaisten tasoitustoimenpiteiden tason olisi oltava riittävä poistamaan tuetusta tuonnista yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko ylittämättä kuitenkaan todettuja tukimarginaaleja. Vahingollisten tukien vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteiden olisi oltava sellaisia, että yhteisön tuotannonala voisi niiden ansiosta saada sellaisen myyntivoiton (ennen veroja), joka voitaisiin kohtuudella saada tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman tuetun tuonnin vaikutusta. |
| --- | --- |

(153)

Väliaikaisten tasoitustoimenpiteiden tason olisi oltava riittävä poistamaan tuetusta tuonnista yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko ylittämättä kuitenkaan todettuja tukimarginaaleja. Vahingollisten tukien vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteiden olisi oltava sellaisia, että yhteisön tuotannonala voisi niiden ansiosta saada sellaisen myyntivoiton (ennen veroja), joka voitaisiin kohtuudella saada tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman tuetun tuonnin vaikutusta.

| (154) | Käytettävissä olevien tietojen perusteella todettiin alustavasti, että 9,4 prosentin osuutta liikevaihdosta vastaavaa voittomarginaalia voidaan pitää sellaisena sopivana määränä, jonka yhteisön tuotannonalan voitaisiin odottaa saavuttavan ilman vahingollisia tukia. Valituksen tehneet yhteisön tuottajat katsoivat, että jos tuettua tuontia ei esiintyisi, ne voisivat kohtuudella odottaa 10–15 prosentin voittomarginaalia. Tutkimuksessa todettiin, että yhteisön tuotannonalan voittomarginaali vuonna 1999, jolloin tuetun tuonnin markkinaosuus oli pienimmillään, oli ollut 12–15 prosenttia liikevaihdosta (ks. 105 kappale edellä). Komissio tutki, voitiinko vuonna 1999 vallinneita markkinaolosuhteita pitää tarkasteltavana olevan tuotteen markkinoiden osalta tavanomaisina olosuhteina. Tutkimus osoitti, että paluu tavanomaisiin kilpailuolosuhteisiin hinta- ja markkinakartellin päättymisen jälkeen oli vaikuttanut hintatasoon ja että keskeisten raaka-aineiden hinta oli noussut merkittävästi vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Näissä oloissa ei pidetä todennäköisenä, että yhteisön tuotannonala olisi voinut saavuttaa 12–15 prosentin kannattavuuden tutkimusajanjakson aikana. Komissio tarkasteli lisäksi Saksan, Ranskan, Italian, Japanin ja Yhdysvaltojen keskuspankkien toimialoittain keräämiä, yritysten tasetietoja koskevia tilastoja. Tietokantaa, johon nämä tiedot kootaan, ylläpitää komissio. Tämä tarkastelu osoitti, että edellä mainituissa suurissa teollisuusmaissa lähinnä vastaavalla alalla toimivien yritysten keskimääräinen voittotaso ennen satunnaisia eriä oli vuoden 2002 osalta 9,4 prosenttia. Otettuaan huomioon kaikki asiaan liittyvät olosuhteet ja tekijät komissio katsoo, että 9,4 prosentin voitto on sellainen kohtuullinen taso, jonka yhteisön tuotannonala voisi saavuttaa, jos tuettu tuontia ei esiintyisi. |
| --- | --- |

(154)

Käytettävissä olevien tietojen perusteella todettiin alustavasti, että 9,4 prosentin osuutta liikevaihdosta vastaavaa voittomarginaalia voidaan pitää sellaisena sopivana määränä, jonka yhteisön tuotannonalan voitaisiin odottaa saavuttavan ilman vahingollisia tukia. Valituksen tehneet yhteisön tuottajat katsoivat, että jos tuettua tuontia ei esiintyisi, ne voisivat kohtuudella odottaa 10–15 prosentin voittomarginaalia. Tutkimuksessa todettiin, että yhteisön tuotannonalan voittomarginaali vuonna 1999, jolloin tuetun tuonnin markkinaosuus oli pienimmillään, oli ollut 12–15 prosenttia liikevaihdosta (ks. 105 kappale edellä). Komissio tutki, voitiinko vuonna 1999 vallinneita markkinaolosuhteita pitää tarkasteltavana olevan tuotteen markkinoiden osalta tavanomaisina olosuhteina. Tutkimus osoitti, että paluu tavanomaisiin kilpailuolosuhteisiin hinta- ja markkinakartellin päättymisen jälkeen oli vaikuttanut hintatasoon ja että keskeisten raaka-aineiden hinta oli noussut merkittävästi vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Näissä oloissa ei pidetä todennäköisenä, että yhteisön tuotannonala olisi voinut saavuttaa 12–15 prosentin kannattavuuden tutkimusajanjakson aikana. Komissio tarkasteli lisäksi Saksan, Ranskan, Italian, Japanin ja Yhdysvaltojen keskuspankkien toimialoittain keräämiä, yritysten tasetietoja koskevia tilastoja. Tietokantaa, johon nämä tiedot kootaan, ylläpitää komissio. Tämä tarkastelu osoitti, että edellä mainituissa suurissa teollisuusmaissa lähinnä vastaavalla alalla toimivien yritysten keskimääräinen voittotaso ennen satunnaisia eriä oli vuoden 2002 osalta 9,4 prosenttia. Otettuaan huomioon kaikki asiaan liittyvät olosuhteet ja tekijät komissio katsoo, että 9,4 prosentin voitto on sellainen kohtuullinen taso, jonka yhteisön tuotannonala voisi saavuttaa, jos tuettu tuontia ei esiintyisi.

| (155) | Tarvittava hinnankorotus määritettiin tämän jälkeen vertaamalla liiketoimikohtaisesti hinnan alittavuuden laskemisen yhteydessä määritettyä painotettua keskimääräistä tuontihintaa yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla myymän samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin oikaisemalla yhteisön tuotannonalan myyntihintaa niin, että siinä otettiin huomioon edellä mainittu voittomarginaali. Tästä vertailusta ilmenevät erot ilmaistiin tämän jälkeen prosentteina CIF-kokonaistuontiarvosta. |
| --- | --- |

(155)

Tarvittava hinnankorotus määritettiin tämän jälkeen vertaamalla liiketoimikohtaisesti hinnan alittavuuden laskemisen yhteydessä määritettyä painotettua keskimääräistä tuontihintaa yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla myymän samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin oikaisemalla yhteisön tuotannonalan myyntihintaa niin, että siinä otettiin huomioon edellä mainittu voittomarginaali. Tästä vertailusta ilmenevät erot ilmaistiin tämän jälkeen prosentteina CIF-kokonaistuontiarvosta.

| (156) | Hintavertailun tuloksena saatiin seuraavat vahinkomarginaalit:






  Graphite India Limited (GIL) | 20,3 % |
| --- | --- | --- |
| Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited | 12,8 % |

(156)

Hintavertailun tuloksena saatiin seuraavat vahinkomarginaalit:

Graphite India Limited (GIL)

20,3 %

Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited

12,8 %

2.   VÄLIAIKAISET TOIMENPITEET

| (157) | Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että perusasetuksen 12 artiklan 1 kohdan mukaisesti olisi otettava käyttöön väliaikainen tasoitustulli, joka vastaa tasoltaan todettua tukimarginaalia, mutta ei kuitenkaan ole edellä määriteltyä vahinkomarginaalia korkeampi. |
| --- | --- |

(157)

Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että perusasetuksen 12 artiklan 1 kohdan mukaisesti olisi otettava käyttöön väliaikainen tasoitustulli, joka vastaa tasoltaan todettua tukimarginaalia, mutta ei kuitenkaan ole edellä määriteltyä vahinkomarginaalia korkeampi.

3.   LOPPUSÄÄNNÖS

| (158) | Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa ne asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa, voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua tarkastelemaan uudelleen mahdollisista lopullisista tulleista päätettäessä, |
| --- | --- |

(158)

Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa ne asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa, voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua tarkastelemaan uudelleen mahdollisista lopullisista tulleista päätettäessä,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön väliaikainen tasoitustulli Intiasta peräisin olevien, CN-koodiin ex 8545 11 00 (Taric-koodi 8545110010), kuuluvien sähköuuneissa käytettävien grafiittielektrodien, joiden näennäistiheys on vähintään 1,65 g/cm3 ja sähkövastus enintään 6,0 μΩm, ja kyseissä elektrodeissa käytettävien, CN-koodiin ex 8545 90 90 (Taric-koodi 8545909010), kuuluvien jatkonippeleiden tuonnissa yhteisöön riippumatta siitä, tuodaanko ne yhdessä vai erikseen.

2.   Vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava väliaikainen tasoitustulli on seuraavassa mainittujen yritysten Intiassa tuottamien tuotteiden osalta seuraava:

| Yritys | Väliaikainen tulli | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- |
| Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta – 700016, West Bengal | 14,6 % | A530 |
| Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida – 201301, Uttar Pradesh | 12,8 % | A531 |
| Kaikki muut | 14,6 % | A999 |

Yritys

Väliaikainen tulli

Taric-lisäkoodi

Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta – 700016, West Bengal

14,6 %

A530

Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida – 201301, Uttar Pradesh

12,8 %

A531

Kaikki muut

14,6 %

A999

3.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

4.   Edellä tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen yhteisössä edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista.

2 artikla

Asianomaiset osapuolet voivat 15 päivän kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta pyytää, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin, ja ne voivat saman ajan kuluessa esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla komission kuulemiksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta neuvoston asetuksen (EY) N:o 2026/97 30 artiklan soveltamista.

Asianomaiset osapuolet voivat esittää huomautuksia tämän asetuksen soveltamisesta kuukauden kuluessa sen voimaantulopäivästä neuvoston asetuksen (EY) N:o 2026/97 31 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan neljän kuukauden ajan.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 19 päivänä toukokuuta 2004.

Komission puolesta

Pascal LAMY

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 288, 21.10.1997, s. 1.

1

(2)  EUVL L 77, 13.3.2004, s. 12.

2

(3)  EUVL C 197, 21.8.2003, s. 5.

3

(4)  EUVL C 197, 21.8.2003, s. 2.

4

(5)  EYVL L 100, 16.4.2002, s. 1.

5

---

| 20.5.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 183/61 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 183/61

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1009/2004,

annettu 19 päivänä toukokuuta 2004,

väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Intiasta peräisin olevien grafiittielektrodi järjestelmien tuonnissa

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), jäljempänä ”perusasetus”, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 461/2004 (2), ja erityisesti sen 7 artiklan,

on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   MENETTELY

1.   YLEISTÄ

| (1) | Komissio julkaisi 21 päivänä elokuuta 2003Euroopan unionin virallisessa lehdessä ilmoituksen (3) polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta tiettyjen Intiasta peräisin olevien grafiittielektrodijärjestelmien tuonnissa yhteisöön, jäljempänä ”menettelyn aloittamista koskeva ilmoitus”. |
| --- | --- |

(1)

Komissio julkaisi 21 päivänä elokuuta 2003Euroopan unionin virallisessa lehdessä ilmoituksen (3) polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta tiettyjen Intiasta peräisin olevien grafiittielektrodijärjestelmien tuonnissa yhteisöön, jäljempänä ”menettelyn aloittamista koskeva ilmoitus”.

| (2) | Menettely aloitettiin valituksen perusteella, jonka oli heinäkuussa 2003 tehnyt Euroopan hiili- ja grafiittialaa edustava ECGA-yhdistys (European Carbon and Graphite Association) sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa pääosan eli tässä tapauksessa yli 50 prosenttia tiettyjen grafiittielektrodijärjestelmien kokonaistuotannosta yhteisössä. Valituksessa esitetty näyttö kyseisen tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuvasta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi oikeuttamaan polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittaminen. |
| --- | --- |

(2)

Menettely aloitettiin valituksen perusteella, jonka oli heinäkuussa 2003 tehnyt Euroopan hiili- ja grafiittialaa edustava ECGA-yhdistys (European Carbon and Graphite Association) sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa pääosan eli tässä tapauksessa yli 50 prosenttia tiettyjen grafiittielektrodijärjestelmien kokonaistuotannosta yhteisössä. Valituksessa esitetty näyttö kyseisen tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuvasta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi oikeuttamaan polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittaminen.

| (3) | Samana päivänä ilmoitettiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (4) saman Intiasta peräisin olevan tuotteen tuontia koskevan rinnakkaisen tukien vastaisen menettelyn aloittamisesta. |
| --- | --- |

(3)

Samana päivänä ilmoitettiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (4) saman Intiasta peräisin olevan tuotteen tuontia koskevan rinnakkaisen tukien vastaisen menettelyn aloittamisesta.

| (4) | Komissio ilmoitti menettelyn aloittamisesta virallisesti valituksen tekijälle ja muille tiedossa oleville yhteisön tuottajille sekä niille vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille, käyttäjille ja tavarantoimittajille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Intian edustajille. Osapuolille, joita asia koski suoraan, annettiin mahdollisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa vahvistetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(4)

Komissio ilmoitti menettelyn aloittamisesta virallisesti valituksen tekijälle ja muille tiedossa oleville yhteisön tuottajille sekä niille vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille, käyttäjille ja tavarantoimittajille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Intian edustajille. Osapuolille, joita asia koski suoraan, annettiin mahdollisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa vahvistetussa määräajassa.

| (5) | Intian kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa ja Intian viranomaiset sekä yhteisön tuottajat, käyttäjät ja tuojat/kauppiaat esittivät kantansa kirjallisesti. Mahdollisuus tulla kuulluksi myönnettiin kaikille osapuolille, jotka olivat sitä edellä mainitun määräajan kuluessa pyytäneet ja ilmoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä. |
| --- | --- |

(5)

Intian kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa ja Intian viranomaiset sekä yhteisön tuottajat, käyttäjät ja tuojat/kauppiaat esittivät kantansa kirjallisesti. Mahdollisuus tulla kuulluksi myönnettiin kaikille osapuolille, jotka olivat sitä edellä mainitun määräajan kuluessa pyytäneet ja ilmoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.

2.   OTANTA

| (6) | Koska yhteisössä toimii suuri määrä etuyhteydettömiä tuojia, komissio katsoi asianmukaiseksi tutkia perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti, olisiko tässä tapauksessa syytä käyttää otantamenetelmää. Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi kaikkia tiedossa olevia etuyhteydettömiä tuojia ilmoittautumaan perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti kahden viikon kuluessa menettelyn aloittamisesta ja toimittamaan komissiolle menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa pyydetyt tiedot 1 päivän huhtikuuta 2002 ja 31 päivän maaliskuuta 2003 väliseltä ajalta. Vain kaksi etuyhteydetöntä tuojaa oli valmis osallistumaan otokseen ja antoi pyydetyt perustiedot määräajassa. Näin ollen otantaa ei pidetty tarpeellisena tässä menettelyssä. |
| --- | --- |

(6)

Koska yhteisössä toimii suuri määrä etuyhteydettömiä tuojia, komissio katsoi asianmukaiseksi tutkia perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti, olisiko tässä tapauksessa syytä käyttää otantamenetelmää. Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi kaikkia tiedossa olevia etuyhteydettömiä tuojia ilmoittautumaan perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti kahden viikon kuluessa menettelyn aloittamisesta ja toimittamaan komissiolle menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa pyydetyt tiedot 1 päivän huhtikuuta 2002 ja 31 päivän maaliskuuta 2003 väliseltä ajalta. Vain kaksi etuyhteydetöntä tuojaa oli valmis osallistumaan otokseen ja antoi pyydetyt perustiedot määräajassa. Näin ollen otantaa ei pidetty tarpeellisena tässä menettelyssä.

3.   KYSELYLOMAKKEET

| (7) | Komissio lähetti kyselylomakkeen kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, edellä mainituille kahdelle etuyhteydettömälle tuojalle ja kaikille muille yrityksille, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(7)

Komissio lähetti kyselylomakkeen kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, edellä mainituille kahdelle etuyhteydettömälle tuojalle ja kaikille muille yrityksille, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa.

| (8) | Vastaukset saatiin kahdelta intialaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta, valitukseen osallistuneilta kahdelta yhteisön tuottajalta, kahdeksalta käyttäjäyritykseltä ja edellä mainituilta kahdelta etuyhteydettömältä tuojalta. Lisäksi yksi käyttäjäyritys esitti näkökantansa kirjallisesti toimittaen samalla eräitä määrällisiä tietoja; myös kaksi käyttäjien järjestöä toimitti komissiolle asiaan liittyviä kirjallisia huomautuksia. |
| --- | --- |

(8)

Vastaukset saatiin kahdelta intialaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta, valitukseen osallistuneilta kahdelta yhteisön tuottajalta, kahdeksalta käyttäjäyritykseltä ja edellä mainituilta kahdelta etuyhteydettömältä tuojalta. Lisäksi yksi käyttäjäyritys esitti näkökantansa kirjallisesti toimittaen samalla eräitä määrällisiä tietoja; myös kaksi käyttäjien järjestöä toimitti komissiolle asiaan liittyviä kirjallisia huomautuksia.

| (9) | Komissio hankki ja tarkisti kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja yhteisön edun alustavan määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin: | Yhteisön tuottajat:







  — | SGL Carbon GmbH, Wiesbaden ja Meitingen, Saksa, |
| --- | --- | --- | --- |

(9)

Komissio hankki ja tarkisti kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja yhteisön edun alustavan määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:

Yhteisön tuottajat:

—

SGL Carbon GmbH, Wiesbaden ja Meitingen, Saksa,

| — | SGL Carbon SA, La Coruña, Espanja, |
| --- | --- |

—

SGL Carbon SA, La Coruña, Espanja,

| — | UCAR SNC, Notre Dame de Briançon, Ranska, ja siihen etuyhteydessä oleva yritys UCAR SA, Etoy, Sveitsi, |
| --- | --- |

—

UCAR SNC, Notre Dame de Briançon, Ranska, ja siihen etuyhteydessä oleva yritys UCAR SA, Etoy, Sveitsi,

| — | UCAR Electrodos Ibérica SL, Pamplona, Espanja, |
| --- | --- |

—

UCAR Electrodos Ibérica SL, Pamplona, Espanja,

| — | Graftech SpA, Caserta, Italia. |
| --- | --- |

—

Graftech SpA, Caserta, Italia.

| | Etuyhteydettömät yhteisön tuojat:







  — | Promidesa SA, Madrid, Espanja, |
| --- | --- | --- |

Etuyhteydettömät yhteisön tuojat:

—

Promidesa SA, Madrid, Espanja,

| — | AGC-Matov allied graphite & carbon GmbH, Berliini, Saksa. |
| --- | --- |

—

AGC-Matov allied graphite & carbon GmbH, Berliini, Saksa.

| | Käyttäjät:







  — | ISPAT Hamburger Stahlwerke GmbH, Hampuri, Saksa, |
| --- | --- | --- |

Käyttäjät:

—

ISPAT Hamburger Stahlwerke GmbH, Hampuri, Saksa,

| — | ThyssenKrupp Nirosta GmbH, Krefeld, Saksa, |
| --- | --- |

—

ThyssenKrupp Nirosta GmbH, Krefeld, Saksa,

| — | Lech-Stahlwerke, Meitingen, Saksa, |
| --- | --- |

—

Lech-Stahlwerke, Meitingen, Saksa,

| — | Ferriere Nord, Osoppo, Italia. |
| --- | --- |

—

Ferriere Nord, Osoppo, Italia.

| | Intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat:







  — | Graphite India Limited (GIL), Kalkutta ja Nasik, |
| --- | --- | --- |

Intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat:

—

Graphite India Limited (GIL), Kalkutta ja Nasik,

| — | Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Bhopal. |
| --- | --- |

—

Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Bhopal.

| (10) | Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän huhtikuuta 2002 ja 31 päivän maaliskuuta 2003 välisen ajanjakson, jäljempänä ”tutkimusajanjakso”. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ”tarkastelujakso”. |
| --- | --- |

(10)

Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän huhtikuuta 2002 ja 31 päivän maaliskuuta 2003 välisen ajanjakson, jäljempänä ”tutkimusajanjakso”. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ”tarkastelujakso”.

B.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

1.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE

| (11) | Tarkasteltavana olevan tuotteen muodostavat joko yhdessä tai erikseen tuodut grafiittielektrodit ja/tai kyseisten elektrodien jatkonippelit. Grafiittielektrodi on keraamiseen muottiin valettu tai pursotettu grafiittilieriö. Lieriön molempiin päihin on työstetty kartiomainen ”kierrekanta”, jonka avulla kaksi tai useampia elektrodeja voidaan liittää yhteen pylvääksi. Kaksi kantaa liitetään toisiinsa liitososalla, joka on myös grafiittia. Tätä osaa kutsutaan ”jatkonippeliksi”. Grafiittielektrodi ja jatkonippeli toimitetaan tavallisesti esiasennettuna ”grafiittielektrodijärjestelmänä”. |
| --- | --- |

(11)

Tarkasteltavana olevan tuotteen muodostavat joko yhdessä tai erikseen tuodut grafiittielektrodit ja/tai kyseisten elektrodien jatkonippelit. Grafiittielektrodi on keraamiseen muottiin valettu tai pursotettu grafiittilieriö. Lieriön molempiin päihin on työstetty kartiomainen ”kierrekanta”, jonka avulla kaksi tai useampia elektrodeja voidaan liittää yhteen pylvääksi. Kaksi kantaa liitetään toisiinsa liitososalla, joka on myös grafiittia. Tätä osaa kutsutaan ”jatkonippeliksi”. Grafiittielektrodi ja jatkonippeli toimitetaan tavallisesti esiasennettuna ”grafiittielektrodijärjestelmänä”.

| (12) | Grafiittielektrodit ja niiden jatkonippelit valmistetaan käyttämällä öljyteollisuuden sivutuotteena saatavaa petrolikoksia sekä kivihiilitervapikeä. Valmistusprosessissa on kuusi vaihetta: muovaus, lämpökäsittely, kyllästäminen, toinen lämpökäsittely, grafitointi ja työstäminen. Grafitointivaiheen aikana tuote kuumennetaan sähköllä yli 3 000 celsiusasteeseen, jolloin se muuttuu grafiitiksi, joka on hiilen kiteinen muoto ja ainutlaatuinen materiaali, sillä se johtaa heikosti sähköä mutta hyvin lämpöä ja kestää ja toimii erittäin hyvin korkeissa lämpötiloissa, minkä vuoksi se soveltuu valokaariuuneihin. Grafiittielektrodijärjestelmän valmistusprosessi kestää noin kaksi kuukautta. Grafiittielektrodijärjestelmiä ei voida korvata muilla tuotteilla. |
| --- | --- |

(12)

Grafiittielektrodit ja niiden jatkonippelit valmistetaan käyttämällä öljyteollisuuden sivutuotteena saatavaa petrolikoksia sekä kivihiilitervapikeä. Valmistusprosessissa on kuusi vaihetta: muovaus, lämpökäsittely, kyllästäminen, toinen lämpökäsittely, grafitointi ja työstäminen. Grafitointivaiheen aikana tuote kuumennetaan sähköllä yli 3 000 celsiusasteeseen, jolloin se muuttuu grafiitiksi, joka on hiilen kiteinen muoto ja ainutlaatuinen materiaali, sillä se johtaa heikosti sähköä mutta hyvin lämpöä ja kestää ja toimii erittäin hyvin korkeissa lämpötiloissa, minkä vuoksi se soveltuu valokaariuuneihin. Grafiittielektrodijärjestelmän valmistusprosessi kestää noin kaksi kuukautta. Grafiittielektrodijärjestelmiä ei voida korvata muilla tuotteilla.

| (13) | Teräksen tuottajat käyttävät grafiittielektrodijärjestelmiä virtajohtimina valmistaessaan terästä kierrätysromusta valokaariuuneissa, joita sanotaan myös ”minitehtaiksi”. Tämän tutkimuksen kohteena ovat vain sellaiset grafiittielektrodit ja niiden jatkonippelit, joiden näennäistiheys on vähintään 1,65 g/cm3 ja joiden sähkövastus on enintään 6,0 μΩm. Näitä teknisiä parametreja vastaavien grafiittielektrodijärjestelmien tehonsiirtokyky on erittäin hyvä. |
| --- | --- |

(13)

Teräksen tuottajat käyttävät grafiittielektrodijärjestelmiä virtajohtimina valmistaessaan terästä kierrätysromusta valokaariuuneissa, joita sanotaan myös ”minitehtaiksi”. Tämän tutkimuksen kohteena ovat vain sellaiset grafiittielektrodit ja niiden jatkonippelit, joiden näennäistiheys on vähintään 1,65 g/cm3 ja joiden sähkövastus on enintään 6,0 μΩm. Näitä teknisiä parametreja vastaavien grafiittielektrodijärjestelmien tehonsiirtokyky on erittäin hyvä.

| (14) | Toinen intialaisista viejistä ilmoitti joissakin tapauksissa tuottavansa asianomaista tuotetta käyttämättä nk. huippulaadun neulakoksia (premium needle coke) eli korkealuokkaista petrolikoksia, jota valituksen tekijät olivat asianomaisen yrityksen mukaan pitäneet välttämättömänä 11–13 kappaleessa esitettyjä ominaisuuksia vastaavan tuotteen tuottamisessa. Kyseinen viejä väitti tämän vuoksi, että grafiittielektrodit ja niiden jatkonippelit, joissa ei ole käytetty huippulaadun neulakoksia, olisi jätettävä tutkimuksen ulkopuolelle. Grafiittielektrodijärjestelmien tuottamiseen voidaan todellakin käyttää erilaisia petrolikoksin laatuja. Tuotteen määritelmä perustuu kuitenkin lopputuotteen fyysisiin ja teknisiin perusominaisuuksiin ja sen käyttötarkoituksiin eikä käytettyyn raaka-aineeseen. Jos Intiasta peräisin olevat, yhteisöön tuodut grafiittielektrodit ja niiden jatkonippelit vastaavat fyysisiltä ja teknisiltä perusominaisuuksiltaan esitettyä tuotemääritelmää, niitä pidetään tarkasteltavana olevana tuotteena. Näin ollen tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(14)

Toinen intialaisista viejistä ilmoitti joissakin tapauksissa tuottavansa asianomaista tuotetta käyttämättä nk. huippulaadun neulakoksia (premium needle coke) eli korkealuokkaista petrolikoksia, jota valituksen tekijät olivat asianomaisen yrityksen mukaan pitäneet välttämättömänä 11–13 kappaleessa esitettyjä ominaisuuksia vastaavan tuotteen tuottamisessa. Kyseinen viejä väitti tämän vuoksi, että grafiittielektrodit ja niiden jatkonippelit, joissa ei ole käytetty huippulaadun neulakoksia, olisi jätettävä tutkimuksen ulkopuolelle. Grafiittielektrodijärjestelmien tuottamiseen voidaan todellakin käyttää erilaisia petrolikoksin laatuja. Tuotteen määritelmä perustuu kuitenkin lopputuotteen fyysisiin ja teknisiin perusominaisuuksiin ja sen käyttötarkoituksiin eikä käytettyyn raaka-aineeseen. Jos Intiasta peräisin olevat, yhteisöön tuodut grafiittielektrodit ja niiden jatkonippelit vastaavat fyysisiltä ja teknisiltä perusominaisuuksiltaan esitettyä tuotemääritelmää, niitä pidetään tarkasteltavana olevana tuotteena. Näin ollen tämä väite hylättiin.

2.   SAMANKALTAINEN TUOTE

| (15) | Tutkimuksessa todettiin, että Intiasta yhteisöön vietävällä tuotteella, Intiassa tuotetulla ja sen kotimarkkinoilla myytävällä tuotteella sekä yhteisön tuottajien yhteisössä valmistamalla ja myymällä tuotteella on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja samat käyttötarkoitukset, mistä syystä niitä pidetään perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina. |
| --- | --- |

(15)

Tutkimuksessa todettiin, että Intiasta yhteisöön vietävällä tuotteella, Intiassa tuotetulla ja sen kotimarkkinoilla myytävällä tuotteella sekä yhteisön tuottajien yhteisössä valmistamalla ja myymällä tuotteella on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja samat käyttötarkoitukset, mistä syystä niitä pidetään perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.

C.   POLKUMYYNTI

1.   NORMAALIARVO

| (16) | Normaaliarvon määrittämiseksi komissio tutki ensin kunkin vientiä harjoittavan tuottajan osalta, oliko sen samankaltaisen tuotteen kokonaismyynti kotimarkkinoilla ollut edustavaa sen yhteisöön suuntautuneen vientimyynnin kokonaismäärään verrattuna. Perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti kotimarkkinamyynnin katsottiin olevan edustavaa, jos kunkin vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä oli vähintään 5 prosenttia sen yhteisöön suuntautuneen viennin kokonaismäärästä. |
| --- | --- |

(16)

Normaaliarvon määrittämiseksi komissio tutki ensin kunkin vientiä harjoittavan tuottajan osalta, oliko sen samankaltaisen tuotteen kokonaismyynti kotimarkkinoilla ollut edustavaa sen yhteisöön suuntautuneen vientimyynnin kokonaismäärään verrattuna. Perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti kotimarkkinamyynnin katsottiin olevan edustavaa, jos kunkin vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä oli vähintään 5 prosenttia sen yhteisöön suuntautuneen viennin kokonaismäärästä.

| (17) | Komissio yksilöi tämän jälkeen ne grafiittielektrodien tyypit, joita myyvät kotimarkkinoilla yritykset, joiden myynti kotimarkkinoilla on edustavaa, ja jotka ovat samanlaisia kuin yhteisöön vietäväksi myytävät tuotetyypit tai suoraan verrattavissa niihin. Grafiittielektrodien eri tyyppien määrittämisessä otettiin huomioon seuraavat tekijät: i) myytiinkö niitä yhdessä jatkonippeleiden kanssa, ii) niiden läpimitta ja iii) niiden pituus. Erikseen myytyjen jatkonippeleiden tyypit määritettiin niiden läpimitan ja pituuden perusteella. |
| --- | --- |

(17)

Komissio yksilöi tämän jälkeen ne grafiittielektrodien tyypit, joita myyvät kotimarkkinoilla yritykset, joiden myynti kotimarkkinoilla on edustavaa, ja jotka ovat samanlaisia kuin yhteisöön vietäväksi myytävät tuotetyypit tai suoraan verrattavissa niihin. Grafiittielektrodien eri tyyppien määrittämisessä otettiin huomioon seuraavat tekijät: i) myytiinkö niitä yhdessä jatkonippeleiden kanssa, ii) niiden läpimitta ja iii) niiden pituus. Erikseen myytyjen jatkonippeleiden tyypit määritettiin niiden läpimitan ja pituuden perusteella.

| (18) | Tämän jälkeen tutkittiin, oliko kunkin yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynti ollut edustavaa kunkin tuotetyypin osalta eli oliko kunkin tuotetyypin kotimarkkinamyynti ollut vähintään 5 prosenttia saman tuotetyypin yhteisöön suuntautuneen vientimyynnin määrästä. Näiden tuotetyyppien osalta tutkittiin sitten, oliko kyseinen myynti tapahtunut tavanomaisessa kaupankäynnissä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(18)

Tämän jälkeen tutkittiin, oliko kunkin yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynti ollut edustavaa kunkin tuotetyypin osalta eli oliko kunkin tuotetyypin kotimarkkinamyynti ollut vähintään 5 prosenttia saman tuotetyypin yhteisöön suuntautuneen vientimyynnin määrästä. Näiden tuotetyyppien osalta tutkittiin sitten, oliko kyseinen myynti tapahtunut tavanomaisessa kaupankäynnissä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

| (19) | Se, voitiinko kunkin edustavassa määrin kotimarkkinoilla myydyn tuotetyypin kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä, selvitettiin määrittämällä, kuinka suuri osuus asianomaisen tuotetyypin riippumattomille asiakkaille suuntautuneesta myynnistä oli ollut kannattavaa. Molempien vientiä harjoittavien tuottajien tapauksessa todettiin, että kaikissa tapauksissa, joissa tiettyä tuotetyyppiä oli myyty riittävässä määrin kotimarkkinoilla, yli 80 prosenttia kyseisestä kotimarkkinamyynnistä (määränä ilmaistuna) oli ollut kannattavaa ja kyseisen tyypin painotettu keskimääräinen myyntihinta oli ollut sen painotettuja keskimääräisiä yksikkökustannuksia korkeampi. Näiden tuotetyyppien normaaliarvon perusteena käytettiin tästä syystä kotimarkkinoiden tosiasiallista myyntihintaa, joka laskettiin määrittämällä asianomaisen tuotetyypin kaiken tutkimusajanjakson aikana tapahtuneen kotimarkkinamyynnin hintojen painotettu keskiarvo. |
| --- | --- |

(19)

Se, voitiinko kunkin edustavassa määrin kotimarkkinoilla myydyn tuotetyypin kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä, selvitettiin määrittämällä, kuinka suuri osuus asianomaisen tuotetyypin riippumattomille asiakkaille suuntautuneesta myynnistä oli ollut kannattavaa. Molempien vientiä harjoittavien tuottajien tapauksessa todettiin, että kaikissa tapauksissa, joissa tiettyä tuotetyyppiä oli myyty riittävässä määrin kotimarkkinoilla, yli 80 prosenttia kyseisestä kotimarkkinamyynnistä (määränä ilmaistuna) oli ollut kannattavaa ja kyseisen tyypin painotettu keskimääräinen myyntihinta oli ollut sen painotettuja keskimääräisiä yksikkökustannuksia korkeampi. Näiden tuotetyyppien normaaliarvon perusteena käytettiin tästä syystä kotimarkkinoiden tosiasiallista myyntihintaa, joka laskettiin määrittämällä asianomaisen tuotetyypin kaiken tutkimusajanjakson aikana tapahtuneen kotimarkkinamyynnin hintojen painotettu keskiarvo.

| (20) | Niiden muiden tuotetyyppien osalta, joiden kotimarkkinamyynti ei ollut edustavaa, normaaliarvo muodostettiin laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Normaaliarvo muodostettiin lisäämällä vietyjen tuotetyyppien tuotantokustannuksiin, joita oikaistiin tarvittaessa, kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä kohtuullinen voittomarginaali, joiden määrittämisessä käytettiin perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan ensimmäisen virkkeen mukaisesti tosiasiallisia tietoja, jotka pohjautuivat tutkimuksen kohteena olevien vientiä harjoittavien tuottajien samankaltaisen tuotteen valmistukseen ja myyntiin tavanomaisessa kaupankäynnissä. |
| --- | --- |

(20)

Niiden muiden tuotetyyppien osalta, joiden kotimarkkinamyynti ei ollut edustavaa, normaaliarvo muodostettiin laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Normaaliarvo muodostettiin lisäämällä vietyjen tuotetyyppien tuotantokustannuksiin, joita oikaistiin tarvittaessa, kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä kohtuullinen voittomarginaali, joiden määrittämisessä käytettiin perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan ensimmäisen virkkeen mukaisesti tosiasiallisia tietoja, jotka pohjautuivat tutkimuksen kohteena olevien vientiä harjoittavien tuottajien samankaltaisen tuotteen valmistukseen ja myyntiin tavanomaisessa kaupankäynnissä.

2.   VIENTIHINTA

| (21) | Tutkimus osoitti, että molempien tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien koko vientimyynti suuntautui suoraan etuyhteydettömille asiakkaille yhteisössä. |
| --- | --- |

(21)

Tutkimus osoitti, että molempien tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien koko vientimyynti suuntautui suoraan etuyhteydettömille asiakkaille yhteisössä.

| (22) | Tämän vuoksi vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella. |
| --- | --- |

(22)

Tämän vuoksi vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella.

3.   VERTAILU

| (23) | Normaaliarvoa ja vientihintoja verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Normaaliarvon ja vientihinnan välisen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin asianmukaisesti huomioon, oikaisujen muodossa, hintojen vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(23)

Normaaliarvoa ja vientihintoja verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Normaaliarvon ja vientihinnan välisen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin asianmukaisesti huomioon, oikaisujen muodossa, hintojen vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti.

| (24) | Oikaisuja tehtiin tarvittaessa kuljetus-, merirahti-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten, luottokustannusten, palkkioiden ja alennusten erojen huomioon ottamiseksi, jos asiasta esitettiin todennettu näyttö. |
| --- | --- |

(24)

Oikaisuja tehtiin tarvittaessa kuljetus-, merirahti-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten, luottokustannusten, palkkioiden ja alennusten erojen huomioon ottamiseksi, jos asiasta esitettiin todennettu näyttö.

| (25) | Molemmat yritykset pyysivät tullinpalautusta koskevaa oikaisua perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan b alakohdan mukaisesti sillä perusteella, että samankaltaisesta tuotteesta kannettiin tuontimaksuja, jos se oli tarkoitettu kulutettavaksi viejämaassa, mutta kyseiset maksut palautettiin tai niitä ei kannettu, jos tuote myytiin yhteisöön vietäväksi. Yritykset käyttivät tästä syystä viennin jälkeistä tuontitullien hyvitysjärjestelmää (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPB-järjestelmä). Tutkimus osoitti tältä osin, että Intian viranomaisten vientiä harjoittaville tuottajille DEPB-järjestelmässä myöntämien hyvitysten ja hankittujen raaka-aineiden välillä ei ollut suoraa yhteyttä, sillä kyseisiä hyvityksiä oli mahdollista käyttää maksettavien tullien kuittaamiseen tuotaessa maahan mitä tahansa tavaroita lukuun ottamatta tuotantohyödykkeitä ja tavaroita, joihin sovelletaan tuontirajoituksia tai -kieltoja. Lisäksi hyvitykset voitiin myydä kotimarkkinoilla tai käyttää millä tahansa muulla tavoin, eikä niihin liittynyt mitään rajoitusta, jonka mukaan ne olisi käytettävä vientituotteeseen sisältyvien raaka-aineiden tuontiin. Näistä syistä yritysten pyynnöt hylättiin. |
| --- | --- |

(25)

Molemmat yritykset pyysivät tullinpalautusta koskevaa oikaisua perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan b alakohdan mukaisesti sillä perusteella, että samankaltaisesta tuotteesta kannettiin tuontimaksuja, jos se oli tarkoitettu kulutettavaksi viejämaassa, mutta kyseiset maksut palautettiin tai niitä ei kannettu, jos tuote myytiin yhteisöön vietäväksi. Yritykset käyttivät tästä syystä viennin jälkeistä tuontitullien hyvitysjärjestelmää (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPB-järjestelmä). Tutkimus osoitti tältä osin, että Intian viranomaisten vientiä harjoittaville tuottajille DEPB-järjestelmässä myöntämien hyvitysten ja hankittujen raaka-aineiden välillä ei ollut suoraa yhteyttä, sillä kyseisiä hyvityksiä oli mahdollista käyttää maksettavien tullien kuittaamiseen tuotaessa maahan mitä tahansa tavaroita lukuun ottamatta tuotantohyödykkeitä ja tavaroita, joihin sovelletaan tuontirajoituksia tai -kieltoja. Lisäksi hyvitykset voitiin myydä kotimarkkinoilla tai käyttää millä tahansa muulla tavoin, eikä niihin liittynyt mitään rajoitusta, jonka mukaan ne olisi käytettävä vientituotteeseen sisältyvien raaka-aineiden tuontiin. Näistä syistä yritysten pyynnöt hylättiin.

| (26) | Molemmat yritykset pyysivät vaihtoehtoisesti samaa oikaisua perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan k alakohdan nojalla. Koska yritykset eivät kuitenkaan pystyneet osoittamaan, että viennin jälkeinen DEPB-järjestelmä vaikuttaa hintojen vertailukelpoisuuteen ja erityisesti että asiakkaat maksavat sen johdosta jatkuvasti eri hintoja kotimarkkinoilla, tätä oikaisua ei voitu tehdä. |
| --- | --- |

(26)

Molemmat yritykset pyysivät vaihtoehtoisesti samaa oikaisua perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan k alakohdan nojalla. Koska yritykset eivät kuitenkaan pystyneet osoittamaan, että viennin jälkeinen DEPB-järjestelmä vaikuttaa hintojen vertailukelpoisuuteen ja erityisesti että asiakkaat maksavat sen johdosta jatkuvasti eri hintoja kotimarkkinoilla, tätä oikaisua ei voitu tehdä.

| (27) | Molemmat yritykset pyysivät oikaisun tekemistä kaupan portaiden erojen mukaisesti. Koska molemmat yritykset myivät tuotteitaan kotimarkkinoilla pelkästään loppukäyttäjille ja yhteisössä sekä loppukäyttäjille että kauppiaille, ne pyysivät perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan d alakohdan ii alakohdassa tarkoitetun erityisoikaisun tekemistä. Toinen yrityksistä perusteli pyyntöään sillä, että sen yhteisössä toimivilta jakelijoilta veloittamat hinnat olivat alempia kuin loppukäyttäjiltä veloitetut hinnat, mikä sen mukaan oikeuttaisi erityisoikaisun tekemiseen. Tältä osin todettiin, ettei yritys pystynyt osoittamaan, että sen toiminnot eri asiakasryhmien tapauksessa olivat erilaisia. Lisäksi todettiin, että jakelijoilta veloitetut hinnat eivät aina olleet alempia kuin loppukäyttäjiltä veloitetut hinnat. Tästä syystä tätä oikaisua ei voitu tehdä. |
| --- | --- |

(27)

Molemmat yritykset pyysivät oikaisun tekemistä kaupan portaiden erojen mukaisesti. Koska molemmat yritykset myivät tuotteitaan kotimarkkinoilla pelkästään loppukäyttäjille ja yhteisössä sekä loppukäyttäjille että kauppiaille, ne pyysivät perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan d alakohdan ii alakohdassa tarkoitetun erityisoikaisun tekemistä. Toinen yrityksistä perusteli pyyntöään sillä, että sen yhteisössä toimivilta jakelijoilta veloittamat hinnat olivat alempia kuin loppukäyttäjiltä veloitetut hinnat, mikä sen mukaan oikeuttaisi erityisoikaisun tekemiseen. Tältä osin todettiin, ettei yritys pystynyt osoittamaan, että sen toiminnot eri asiakasryhmien tapauksessa olivat erilaisia. Lisäksi todettiin, että jakelijoilta veloitetut hinnat eivät aina olleet alempia kuin loppukäyttäjiltä veloitetut hinnat. Tästä syystä tätä oikaisua ei voitu tehdä.

| (28) | Toinen yritys väitti, että sen jakelijoiden voittomarginaali näiden jälleenmyydessä asianomaista tuotetta loppukäyttäjille yhteisön markkinoilla oli riittävä peruste kaupan porrasta koskevan oikaisun tekemiseen. Tältä osin olisi huomattava, että kuten 21 ja 22 kappaleessa selostettiin, vientihinta määritettiin tosiasiassa maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella. Yhteisössä toimivien jakelijoiden väitetyillä jälleenmyyntihinnoilla ei tästä syystä katsottu olevan merkitystä. Tämän vuoksi yrityksen pyyntö evättiin. |
| --- | --- |

(28)

Toinen yritys väitti, että sen jakelijoiden voittomarginaali näiden jälleenmyydessä asianomaista tuotetta loppukäyttäjille yhteisön markkinoilla oli riittävä peruste kaupan porrasta koskevan oikaisun tekemiseen. Tältä osin olisi huomattava, että kuten 21 ja 22 kappaleessa selostettiin, vientihinta määritettiin tosiasiassa maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella. Yhteisössä toimivien jakelijoiden väitetyillä jälleenmyyntihinnoilla ei tästä syystä katsottu olevan merkitystä. Tämän vuoksi yrityksen pyyntö evättiin.

4.   POLKUMYYNTIMARGINAALI

| (29) | Tarkasteltavana olevan tuotteen oikaistua tuotetyyppikohtaista painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti vastaavan tuotetyypin oikaistuun painotettuun keskimääräiseen vientihintaan. |
| --- | --- |

(29)

Tarkasteltavana olevan tuotteen oikaistua tuotetyyppikohtaista painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti vastaavan tuotetyypin oikaistuun painotettuun keskimääräiseen vientihintaan.

| (30) | Vertailu osoitti, että polkumyyntiä esiintyy. Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana ovat seuraavat:






  Graphite India Limited (GIL) | 34,3 % |
| --- | --- | --- |
| Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited | 24,0 % |

(30)

Vertailu osoitti, että polkumyyntiä esiintyy. Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana ovat seuraavat:

Graphite India Limited (GIL)

34,3 %

Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited

24,0 %

| (31) | Koska yhteistyössä toimimisen aste oli korkea (tutkimus kattoi koko asianomaisen tuotteen Intiasta yhteisöön suuntautuvan viennin), väliaikainen jäännöspolkumyyntimarginaali vahvistettiin korkeimman yhteistyössä toimineelle yritykselle, Graphite India Limitedille, vahvistetun polkumyyntimarginaalin tasoiseksi eli 34,3 prosentiksi. |
| --- | --- |

(31)

Koska yhteistyössä toimimisen aste oli korkea (tutkimus kattoi koko asianomaisen tuotteen Intiasta yhteisöön suuntautuvan viennin), väliaikainen jäännöspolkumyyntimarginaali vahvistettiin korkeimman yhteistyössä toimineelle yritykselle, Graphite India Limitedille, vahvistetun polkumyyntimarginaalin tasoiseksi eli 34,3 prosentiksi.

D.   YHTEISÖN TUOTANNONALA

1.   YHTEISÖN KOKONAISTUOTANTO

| (32) | Samankaltaista tuotetta valmistaa yhteisössä SGL AG, jäljempänä ”SGL”, ja useat UCAR SA:n, jäljempänä ”UCAR”, tytäryhtiöt eli UCAR SNC, UCAR Electrodos Ibérica SL ja Graftech SpA; valitus tehtiin näiden yritysten puolesta. SGL:n ja UCARin tuotantolaitokset sijaitsevat Itävallassa, Belgiassa, Saksassa, Ranskassa, Italiassa ja Espanjassa. |
| --- | --- |

(32)

Samankaltaista tuotetta valmistaa yhteisössä SGL AG, jäljempänä ”SGL”, ja useat UCAR SA:n, jäljempänä ”UCAR”, tytäryhtiöt eli UCAR SNC, UCAR Electrodos Ibérica SL ja Graftech SpA; valitus tehtiin näiden yritysten puolesta. SGL:n ja UCARin tuotantolaitokset sijaitsevat Itävallassa, Belgiassa, Saksassa, Ranskassa, Italiassa ja Espanjassa.

| (33) | Valituksen tehneiden yhteisön tuottajien SGL:n ja UCARin lisäksi samankaltaista tuotetta valmisti yhteisössä kaksi muuta tuottajaa vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välillä. Toinen näistä tuottajista joutui maksukyvyttömyystilaan ja sen oli haettava tuomioistuimelta suojaa Saksan konkurssilainsäädännön nojalla. Tämä yritys lopetti samankaltaisen tuotteen tuottamisen marraskuussa 2002. Nämä kaksi yritystä ilmaisivat tukensa valitukselle, mutta vastasivat kieltävästi, kun komissio pyysi niitä toimimaan aktiivisesti yhteistyössä tutkimuksessa. Perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisena yhteisön tuotantona pidetään näin ollen kaikkien edellä mainittujen neljän tuottajan tuotantoa. |
| --- | --- |

(33)

Valituksen tehneiden yhteisön tuottajien SGL:n ja UCARin lisäksi samankaltaista tuotetta valmisti yhteisössä kaksi muuta tuottajaa vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välillä. Toinen näistä tuottajista joutui maksukyvyttömyystilaan ja sen oli haettava tuomioistuimelta suojaa Saksan konkurssilainsäädännön nojalla. Tämä yritys lopetti samankaltaisen tuotteen tuottamisen marraskuussa 2002. Nämä kaksi yritystä ilmaisivat tukensa valitukselle, mutta vastasivat kieltävästi, kun komissio pyysi niitä toimimaan aktiivisesti yhteistyössä tutkimuksessa. Perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisena yhteisön tuotantona pidetään näin ollen kaikkien edellä mainittujen neljän tuottajan tuotantoa.

2.   YHTEISÖN TUOTANNONALAN MÄÄRITELMÄ

| (34) | Valituksen tehneet kaksi yhteisön tuottajaa vastasivat asianmukaisesti kyselyyn ja toimivat tutkimuksessa täysimääräisesti yhteistyössä. Niiden osuus yhteisön tuotannosta oli tutkimusajanjakson aikana yli 80 prosenttia. |
| --- | --- |

(34)

Valituksen tehneet kaksi yhteisön tuottajaa vastasivat asianmukaisesti kyselyyn ja toimivat tutkimuksessa täysimääräisesti yhteistyössä. Niiden osuus yhteisön tuotannosta oli tutkimusajanjakson aikana yli 80 prosenttia.

| (35) | Niiden katsotaan muodostavan yhteisön tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ”yhteisön tuotannonala”. |
| --- | --- |

(35)

Niiden katsotaan muodostavan yhteisön tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ”yhteisön tuotannonala”.

E.   VAHINKO

1.   ALUSTAVAT HUOMIOT

| (36) | Koska tarkasteltavana olevan tuotteen vientiä harjoittavia tuottajia on Intiassa vain kaksi ja koska myös yhteisön tuotannonala käsittää vain kaksi tuottajaa, asianomaisen Intiasta peräisin olevan tuotteen yhteisöön suuntautuvaa tuontia samoin kuin yhteisön tuotannonalaa koskevat tiedot oli indeksoitava tietojen luottamuksellisuuden säilyttämiseksi perusasetuksen 19 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(36)

Koska tarkasteltavana olevan tuotteen vientiä harjoittavia tuottajia on Intiassa vain kaksi ja koska myös yhteisön tuotannonala käsittää vain kaksi tuottajaa, asianomaisen Intiasta peräisin olevan tuotteen yhteisöön suuntautuvaa tuontia samoin kuin yhteisön tuotannonalaa koskevat tiedot oli indeksoitava tietojen luottamuksellisuuden säilyttämiseksi perusasetuksen 19 artiklan mukaisesti.

2.   YHTEISÖN KULUTUS

| (37) | Yhteisön kulutusta määritettäessä otettiin huomioon yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla myymät määrät, käytettävissä olevien tietojen perusteella arvioidut muiden yhteisön tuottajien yhteisön markkinoilla myymät määrät, tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden kahden intialaisen vientiä harjoittavan tuottajan yhteisön markkinoilla myymät määrät, Puolasta yhteisöön tuodut määrät (SGL:n toimittamien tietojen perusteella) ja Eurostatin tiedot muusta tuonnista yhteisöön tarvittaessa asianmukaisesti oikaistuina. |
| --- | --- |

(37)

Yhteisön kulutusta määritettäessä otettiin huomioon yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla myymät määrät, käytettävissä olevien tietojen perusteella arvioidut muiden yhteisön tuottajien yhteisön markkinoilla myymät määrät, tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden kahden intialaisen vientiä harjoittavan tuottajan yhteisön markkinoilla myymät määrät, Puolasta yhteisöön tuodut määrät (SGL:n toimittamien tietojen perusteella) ja Eurostatin tiedot muusta tuonnista yhteisöön tarvittaessa asianmukaisesti oikaistuina.

| (38) | Tämän perusteella voidaan todeta, että tarkasteltavana olevan tuotteen kulutus yhteisössä kasvoi 9 prosenttia vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tarkemmin ottaen kulutus kasvoi 14 prosenttia vuosien 1999 ja 2000 välillä, väheni 7 prosenttiyksikköä vuonna 2001 ja vielä 1 prosenttiyksikön vuonna 2002 ennen kuin kasvoi taas 3 prosenttiyksikköä tutkimusajanjakson aikana. Koska tarkasteltavana olevaa tuotetta käytetään pääasiassa sähköteräksen tuotannossa, kulutuksen kehitystä tarkasteltaessa on otettava huomioon kyseisen tuotannonalan taloudellinen kehitys, jossa oli havaittavissa voimakasta kasvua vuonna 2000 ja tämän jälkeen laskusuhdanne vuodesta 2001 alkaen. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EY:n kokonaiskulutus (tonnia) | 119 802 | 136 418 | 128 438 | 126 623 | 130 615 |
| Indeksi (1999 = 100) | 100 | 114 | 107 | 106 | 109 |

(38)

Tämän perusteella voidaan todeta, että tarkasteltavana olevan tuotteen kulutus yhteisössä kasvoi 9 prosenttia vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tarkemmin ottaen kulutus kasvoi 14 prosenttia vuosien 1999 ja 2000 välillä, väheni 7 prosenttiyksikköä vuonna 2001 ja vielä 1 prosenttiyksikön vuonna 2002 ennen kuin kasvoi taas 3 prosenttiyksikköä tutkimusajanjakson aikana. Koska tarkasteltavana olevaa tuotetta käytetään pääasiassa sähköteräksen tuotannossa, kulutuksen kehitystä tarkasteltaessa on otettava huomioon kyseisen tuotannonalan taloudellinen kehitys, jossa oli havaittavissa voimakasta kasvua vuonna 2000 ja tämän jälkeen laskusuhdanne vuodesta 2001 alkaen.

1999

2000

2001

2002

Tutkimusajanjakso

EY:n kokonaiskulutus (tonnia)

119 802

136 418

128 438

126 623

130 615

Indeksi (1999 = 100)

100

114

107

106

109

3.   TUONTI TARKASTELTAVANA OLEVASTA MAASTA

a)   Määrä

| (39) | Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Intiasta yhteisöön kasvoi määrällisesti 76 prosenttia vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tarkemmin ottaen tuonti Intiasta kasvoi 45 prosenttia vuosien 1999 ja 2000 välillä ja vielä 31 prosenttiyksikköä vuonna 2001 pysytellen sitten suhteellisen vakaasti tällä tasolla vuonna 2002 ja tutkimusajanjaksona. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä (tonnia) | Tietoja ei voida julkistaa (ks. 36 kappale edellä) |
| Indeksi (1999 = 100) | 100 | 145 | 176 | 176 | 176 |
| Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin markkinaosuus | Tietoja ei voida julkistaa (ks. 36 kappale edellä) |
| Indeksi (1999 = 100) | 100 | 127 | 164 | 166 | 161 |

(39)

Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Intiasta yhteisöön kasvoi määrällisesti 76 prosenttia vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tarkemmin ottaen tuonti Intiasta kasvoi 45 prosenttia vuosien 1999 ja 2000 välillä ja vielä 31 prosenttiyksikköä vuonna 2001 pysytellen sitten suhteellisen vakaasti tällä tasolla vuonna 2002 ja tutkimusajanjaksona.

1999

2000

2001

2002

Tutkimusajanjakso

Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä (tonnia)

Tietoja ei voida julkistaa (ks. 36 kappale edellä)

Indeksi (1999 = 100)

100

145

176

176

176

Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin markkinaosuus

Tietoja ei voida julkistaa (ks. 36 kappale edellä)

Indeksi (1999 = 100)

100

127

164

166

161

b)   Markkinaosuus

| (40) | Intialaisten viejien markkinaosuus kasvoi 3,4 prosenttiyksikköä (eli 61 prosenttia) tarkastelujakson aikana saavuttaen 8–10 prosentin tason tutkimusajanjakson aikana. Markkinaosuus kasvoi ensin 1,5 prosenttiyksikköä vuosien 1999 ja 2000 välillä ja vielä 2 prosenttiyksikköä vuonna 2001, minkä jälkeen se pysytteli suhteellisen vakaasti tällä tasolla vuoden 2002 ja tutkimusajanjakson aikana. Olisi huomattava, että tätä asianomaisesta maasta peräisin olevan tuonnin ja sen markkinaosuuden kasvua vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välillä vastasi 9 prosentin kasvu kulutuksessa. |
| --- | --- |

(40)

Intialaisten viejien markkinaosuus kasvoi 3,4 prosenttiyksikköä (eli 61 prosenttia) tarkastelujakson aikana saavuttaen 8–10 prosentin tason tutkimusajanjakson aikana. Markkinaosuus kasvoi ensin 1,5 prosenttiyksikköä vuosien 1999 ja 2000 välillä ja vielä 2 prosenttiyksikköä vuonna 2001, minkä jälkeen se pysytteli suhteellisen vakaasti tällä tasolla vuoden 2002 ja tutkimusajanjakson aikana. Olisi huomattava, että tätä asianomaisesta maasta peräisin olevan tuonnin ja sen markkinaosuuden kasvua vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välillä vastasi 9 prosentin kasvu kulutuksessa.

c)   Hinnat

i)   Hintojen kehitys

| (41) | Asianomaisen Intiasta peräisin olevan tuotteen keskimääräinen tuontihinta kehittyi vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana siten, että se nousi ensin 2 prosenttia vuonna 2000 ja vielä 8 prosenttiyksikköä vuonna 2001, minkä jälkeen se laski 9 prosenttiyksikköä vuonna 2002 pysytellen tällä tasolla myös tutkimusajanjaksona. Asianomaisen Intiasta peräisin olevan tuotteen keskimääräinen tuontihinta oli tutkimusajanjakson aikana 1 prosentin korkeampi kuin vuonna 1999. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnat | Tietoja ei voida julkistaa (ks. 36 kappale edellä) |
| Indeksi (1999 = 100) | 100 | 102 | 110 | 101 | 101 |

(41)

Asianomaisen Intiasta peräisin olevan tuotteen keskimääräinen tuontihinta kehittyi vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana siten, että se nousi ensin 2 prosenttia vuonna 2000 ja vielä 8 prosenttiyksikköä vuonna 2001, minkä jälkeen se laski 9 prosenttiyksikköä vuonna 2002 pysytellen tällä tasolla myös tutkimusajanjaksona. Asianomaisen Intiasta peräisin olevan tuotteen keskimääräinen tuontihinta oli tutkimusajanjakson aikana 1 prosentin korkeampi kuin vuonna 1999.

1999

2000

2001

2002

Tutkimusajanjakso

Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnat

Tietoja ei voida julkistaa (ks. 36 kappale edellä)

Indeksi (1999 = 100)

100

102

110

101

101

ii)   Hinnan alittavuus

| (42) | Vientiä harjoittavien tuottajien ja yhteisön tuotannonalan keskimääräisiä myyntihintoja yhteisössä verrattiin keskenään tarkasteltavana olevan tuotteen vertailukelpoisten mallien osalta. Tätä varten yhteisön tuotannonalan etuyhteydettömiltä asiakkailta veloittamia noudettuna lähettäjältä -hintoja ilman hyvityksiä ja veroja verrattiin intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien CIF yhteisön rajalla -hintoihin, joita oli oikaistu asianmukaisesti tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi. Tämä vertailu osoitti, että kyseisen Intiasta peräisin olevan tuotteen myyntihinnat yhteisössä olivat tutkimusajanjakson aikana 6,5–12,2 prosenttia alempia kuin yhteisön tuotannonalan myyntihinnat. |
| --- | --- |

(42)

Vientiä harjoittavien tuottajien ja yhteisön tuotannonalan keskimääräisiä myyntihintoja yhteisössä verrattiin keskenään tarkasteltavana olevan tuotteen vertailukelpoisten mallien osalta. Tätä varten yhteisön tuotannonalan etuyhteydettömiltä asiakkailta veloittamia noudettuna lähettäjältä -hintoja ilman hyvityksiä ja veroja verrattiin intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien CIF yhteisön rajalla -hintoihin, joita oli oikaistu asianmukaisesti tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi. Tämä vertailu osoitti, että kyseisen Intiasta peräisin olevan tuotteen myyntihinnat yhteisössä olivat tutkimusajanjakson aikana 6,5–12,2 prosenttia alempia kuin yhteisön tuotannonalan myyntihinnat.

| (43) | Olisi huomattava, että nämä hinnan alittavuuden marginaalit eivät tuo täysimääräisesti esiin polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta yhteisön tuotannonalaan hintoihin tilanteessa, jossa esiintyi sekä hintojen alenemista että hinnankorotusten estymistä; tästä osoituksena on yhteisön tuotannonalan suhteellisen heikko kannattavuus tutkimusajanjakson aikana, sillä ilman polkumyynnillä tapahtunutta tuontia tuotannonala olisi voinut odottaa melkoisesti parempaa kannattavuutta. |
| --- | --- |

(43)

Olisi huomattava, että nämä hinnan alittavuuden marginaalit eivät tuo täysimääräisesti esiin polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta yhteisön tuotannonalaan hintoihin tilanteessa, jossa esiintyi sekä hintojen alenemista että hinnankorotusten estymistä; tästä osoituksena on yhteisön tuotannonalan suhteellisen heikko kannattavuus tutkimusajanjakson aikana, sillä ilman polkumyynnillä tapahtunutta tuontia tuotannonala olisi voinut odottaa melkoisesti parempaa kannattavuutta.

4.   YHTEISÖN TUOTANNONALAN TILANNE

| (44) | Komissio tarkasteli perusasetuksen 8 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia taloudellisia tekijöitä ja osoittimia, joilla on vaikutusta yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. |
| --- | --- |

(44)

Komissio tarkasteli perusasetuksen 8 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia taloudellisia tekijöitä ja osoittimia, joilla on vaikutusta yhteisön tuotannonalan tilanteeseen.

a)   Alustavat huomiot

| (45) | Tiettyjen vahingon osoittimien mielekkään arvioinnin varmistamiseksi oli välttämätöntä yhdistää asianmukaisella tavalla eräät UCARia ja sen yhteisössä tuotantoa harjoittavia tytäryhtiöitä (ks. 32 kappale edellä) koskevat tiedot. |
| --- | --- |

(45)

Tiettyjen vahingon osoittimien mielekkään arvioinnin varmistamiseksi oli välttämätöntä yhdistää asianmukaisella tavalla eräät UCARia ja sen yhteisössä tuotantoa harjoittavia tytäryhtiöitä (ks. 32 kappale edellä) koskevat tiedot.

| (46) | Komissio kiinnitti erityistä huomiota niihin seurauksiin, joita valituksen tehneiden kahden yhteisön tuottajan aiemmalla kilpailua rajoittavalla toiminnalla saattaisi olla vahingon osoittimiin. Komissio varmisti erityisesti, että kilpailua rajoittavaa toimintaa (ks. 77, 78, 80 ja 81 kappale jäljempänä) ei esiintynyt vahingon arvioinnin lähtökohdaksi valittuna vuonna (1999). Yhteisön tuotannonalan kustannuksia ja kannattavuutta määrittäessään komissio lisäksi pyysi nimenomaan, että kilpailuviranomaisten määräämiin seuraamuksiin liittyvien maksujen välittömät kustannukset ja mahdolliset välilliset kustannukset (myös rahoituskustannukset) jätetään selvästi pois toimitettavista tiedoista, jotta kannattavuutta, sijoitetun pääoman tuottoa ja kassavirtaa voitaisiin arvioida ilman näiden ylimääräisten kustannusten vaikutusta; komissio myös varmisti, että näin tehtiin. |
| --- | --- |

(46)

Komissio kiinnitti erityistä huomiota niihin seurauksiin, joita valituksen tehneiden kahden yhteisön tuottajan aiemmalla kilpailua rajoittavalla toiminnalla saattaisi olla vahingon osoittimiin. Komissio varmisti erityisesti, että kilpailua rajoittavaa toimintaa (ks. 77, 78, 80 ja 81 kappale jäljempänä) ei esiintynyt vahingon arvioinnin lähtökohdaksi valittuna vuonna (1999). Yhteisön tuotannonalan kustannuksia ja kannattavuutta määrittäessään komissio lisäksi pyysi nimenomaan, että kilpailuviranomaisten määräämiin seuraamuksiin liittyvien maksujen välittömät kustannukset ja mahdolliset välilliset kustannukset (myös rahoituskustannukset) jätetään selvästi pois toimitettavista tiedoista, jotta kannattavuutta, sijoitetun pääoman tuottoa ja kassavirtaa voitaisiin arvioida ilman näiden ylimääräisten kustannusten vaikutusta; komissio myös varmisti, että näin tehtiin.

b)   Tuotanto

| (47) | Yhteisön tuotannonalan tuotanto kasvoi 14 prosenttia vuonna 2000, väheni 16 prosenttiyksikköä vuonna 2001 ja vielä 4 prosenttiyksikköä vuonna 2002 ja lisääntyi sitten 5 prosenttiyksikköä tutkimusajanjakson aikana. Vuonna 2000 tapahtunut voimakas kasvu johtui suotuisista taloudellisista olosuhteista, mikä johti myös korkeampaan kapasiteetin käyttöasteeseen kyseisenä vuonna. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotanto (tonnia) | Tietoja ei voida julkistaa (ks. 36 kappale edellä) |
| Indeksi (1999 = 100) | 100 | 114 | 98 | 94 | 99 |

(47)

Yhteisön tuotannonalan tuotanto kasvoi 14 prosenttia vuonna 2000, väheni 16 prosenttiyksikköä vuonna 2001 ja vielä 4 prosenttiyksikköä vuonna 2002 ja lisääntyi sitten 5 prosenttiyksikköä tutkimusajanjakson aikana. Vuonna 2000 tapahtunut voimakas kasvu johtui suotuisista taloudellisista olosuhteista, mikä johti myös korkeampaan kapasiteetin käyttöasteeseen kyseisenä vuonna.

1999

2000

2001

2002

Tutkimusajanjakso

Tuotanto (tonnia)

Tietoja ei voida julkistaa (ks. 36 kappale edellä)

Indeksi (1999 = 100)

100

114

98

94

99

c)   Kapasiteetti ja sen käyttöaste

| (48) | Tuotantokapasiteetti väheni vuonna 2000 noin 2 prosenttia ja pysyi tällä tasolla myös vuonna 2001. Vuonna 2002 tuotantokapasiteetti väheni edelleen 5 prosenttiyksiköllä ja tutkimusajanjaksona aikana 2 prosenttiyksiköllä. Tuotantokapasiteetti oli tutkimusajanjakson aikana 9 prosenttia pienempi kuin vuonna 1999, mikä johtui pääasiassa erään yhteisön tuottajan tuotantolaitoksen koko tutkimusajanjakson kestäneestä seisokista. |
| --- | --- |

(48)

Tuotantokapasiteetti väheni vuonna 2000 noin 2 prosenttia ja pysyi tällä tasolla myös vuonna 2001. Vuonna 2002 tuotantokapasiteetti väheni edelleen 5 prosenttiyksiköllä ja tutkimusajanjaksona aikana 2 prosenttiyksiköllä. Tuotantokapasiteetti oli tutkimusajanjakson aikana 9 prosenttia pienempi kuin vuonna 1999, mikä johtui pääasiassa erään yhteisön tuottajan tuotantolaitoksen koko tutkimusajanjakson kestäneestä seisokista.

| (49) | Kapasiteetin käyttöaste oli 70 prosenttia vuonna 1999, mutta se nousi 81 prosenttiin vuonna 2000, mikä johtui voimakkaasta kysynnästä erityisesti sähköteräksen tuottajien keskuudessa. Vuosina 2001 ja 2002 kapasiteetin käyttöaste laski takaisin 70 prosenttiin, mistä se nousi 76 prosenttiin tutkimusajanjaksona. |
| --- | --- |

(49)

Kapasiteetin käyttöaste oli 70 prosenttia vuonna 1999, mutta se nousi 81 prosenttiin vuonna 2000, mikä johtui voimakkaasta kysynnästä erityisesti sähköteräksen tuottajien keskuudessa. Vuosina 2001 ja 2002 kapasiteetin käyttöaste laski takaisin 70 prosenttiin, mistä se nousi 76 prosenttiin tutkimusajanjaksona.

| (50) | Tutkimus osoitti, että edellä mainitun seisokissa olleen tuotantolaitoksen taloudelliset ongelmat ovat seurausta monista tekijöistä, joista kaksi tärkeintä ovat seuraavat: i) korkeat tuotantokustannukset, jotka ovat sidoksissa asianomaisen maan sähkönhintaan, ja ii) Intiasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttama kilpailutilanne. Koska näiden tekijöiden vaikutuksia on vaikea erottaa toisistaan, komissio tutki, millä tavoin tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste olisivat kehittyneet vuonna 2002 ja tutkimusajanjakson aikana, jos kyseistä laitosta ei olisi pidetty pysäytyksissä. Tässä simulaatiossa tuotantomäärä pidettiin samana, sillä kyseisen yhteisön tuottajan muut tuotantolaitokset lisäsivät tuotantoaan syntyneen aukon täyttämiseksi. Kuten seuraavasta taulukosta käy ilmi, yhteisön tuotannonalan tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste olisivat kokonaisuutena katsoen olleet tutkimusajanjaksona erittäin lähellä vuoden 1999 tasoa, ellei kyseistä laitosta olisi laitettu seisokkiin. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotantokapasiteetti (tonnia) | Tietoja ei voida julkistaa (ks. 36 kappale edellä) |
| Indeksi (1999 = 100) | 100 | 98 | 98 | 93 | 91 |
| Kapasiteetin käyttöaste | 70 % | 81 % | 70 % | 70 % | 76 % |
| Indeksi (1999 = 100) | 100 | 115 | 99 | 100 | 108 |

(50)

Tutkimus osoitti, että edellä mainitun seisokissa olleen tuotantolaitoksen taloudelliset ongelmat ovat seurausta monista tekijöistä, joista kaksi tärkeintä ovat seuraavat: i) korkeat tuotantokustannukset, jotka ovat sidoksissa asianomaisen maan sähkönhintaan, ja ii) Intiasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttama kilpailutilanne. Koska näiden tekijöiden vaikutuksia on vaikea erottaa toisistaan, komissio tutki, millä tavoin tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste olisivat kehittyneet vuonna 2002 ja tutkimusajanjakson aikana, jos kyseistä laitosta ei olisi pidetty pysäytyksissä. Tässä simulaatiossa tuotantomäärä pidettiin samana, sillä kyseisen yhteisön tuottajan muut tuotantolaitokset lisäsivät tuotantoaan syntyneen aukon täyttämiseksi. Kuten seuraavasta taulukosta käy ilmi, yhteisön tuotannonalan tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste olisivat kokonaisuutena katsoen olleet tutkimusajanjaksona erittäin lähellä vuoden 1999 tasoa, ellei kyseistä laitosta olisi laitettu seisokkiin.

1999

2000

2001

2002

Tutkimusajanjakso

Tuotantokapasiteetti (tonnia)

Tietoja ei voida julkistaa (ks. 36 kappale edellä)

Indeksi (1999 = 100)

100

98

98

93

91

Kapasiteetin käyttöaste

70 %

81 %

70 %

70 %

76 %

Indeksi (1999 = 100)

100

115

99

100

108

| | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotantokapasiteetti (tonnia) ilman seisokkia | Tietoja ei voida julkistaa (ks. 36 kappale edellä) |
| Indeksi (1999 = 100) | 100 | 98 | 98 | 100 | 101 |
| Kapasiteetin käyttöaste ilman seisokkia | 70 % | 81 % | 70 % | 65 % | 69 % |
| Indeksi (1999 = 100) | 100 | 115 | 99 | 93 | 98 |

1999

2000

2001

2002

Tutkimusajanjakso

Tuotantokapasiteetti (tonnia) ilman seisokkia

Tietoja ei voida julkistaa (ks. 36 kappale edellä)

Indeksi (1999 = 100)

100

98

98

100

101

Kapasiteetin käyttöaste ilman seisokkia

70 %

81 %

70 %

65 %

69 %

Indeksi (1999 = 100)

100

115

99

93

98

d)   Varastot

| (51) | Valmiiden tuotteiden varastot vastasivat tutkimusajanjaksona noin 3 prosenttia yhteisön tuotannonalan kokonaistuotantomäärästä. Yhteisön tuotannonalan loppuvarastot kasvoivat kokonaisuutena katsoen tarkastelujakson aikana ja olivat tutkimusajanjaksona noin viisinkertaiset vuoteen 1999 verrattuna. Tutkimus osoitti kuitenkin, että varastojen kehitystä ei pidetä kovin merkittävänä yhteisön tuotannonalan taloudellista tilannetta kuvaavana tekijänä, sillä yhteisön tuottajat valmistavat tuotteet yleensä tilauksesta, joten varastossa olevat tavarat odottavat tavallisesti toimitusta asiakkaille. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Loppuvarastot (tonnia) | Tietoja ei voida julkistaa (ks. 36 kappale edellä) |
| Indeksi (1999 = 100) | 100 | 235 | 700 | 663 | 515 |

(51)

Valmiiden tuotteiden varastot vastasivat tutkimusajanjaksona noin 3 prosenttia yhteisön tuotannonalan kokonaistuotantomäärästä. Yhteisön tuotannonalan loppuvarastot kasvoivat kokonaisuutena katsoen tarkastelujakson aikana ja olivat tutkimusajanjaksona noin viisinkertaiset vuoteen 1999 verrattuna. Tutkimus osoitti kuitenkin, että varastojen kehitystä ei pidetä kovin merkittävänä yhteisön tuotannonalan taloudellista tilannetta kuvaavana tekijänä, sillä yhteisön tuottajat valmistavat tuotteet yleensä tilauksesta, joten varastossa olevat tavarat odottavat tavallisesti toimitusta asiakkaille.

1999

2000

2001

2002

Tutkimusajanjakso

Loppuvarastot (tonnia)

Tietoja ei voida julkistaa (ks. 36 kappale edellä)

Indeksi (1999 = 100)

100

235

700

663

515

e)   Myynnin määrä

| (52) | Yhteisön tuotannonalan itse tuottamien tuotteiden myynti etuyhteydettömille asiakkaille yhteisön markkinoilla väheni 1 prosentin vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välillä. Tarkemmin ottaen myynti kasvoi ensin voimakkaasti eli 16 prosenttia vuonna 2000, väheni 17 prosenttiyksikköä vuonna 2001 ja vielä 5 prosenttiyksikköä vuonna 2002, minkä jälkeen se kasvoi jälleen 5 prosenttiyksikköä tutkimusajanjakson aikana. Myyntimäärien kehitys heijastelee tarkoin sähköterästä valmistavan tuotannonalan taloudellista kehitystä, jossa oli havaittavissa ensin noususuhdanne vuonna 2000 ja sitten laskusuhdanne vuosina 2001 ja 2002. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EY-myynti riippumattomille asiakkaille (tonnia) | Tietoja ei voida julkistaa (ks. 36 kappale edellä) |
| Indeksi (1999 = 100) | 100 | 116 | 99 | 94 | 99 |

(52)

Yhteisön tuotannonalan itse tuottamien tuotteiden myynti etuyhteydettömille asiakkaille yhteisön markkinoilla väheni 1 prosentin vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välillä. Tarkemmin ottaen myynti kasvoi ensin voimakkaasti eli 16 prosenttia vuonna 2000, väheni 17 prosenttiyksikköä vuonna 2001 ja vielä 5 prosenttiyksikköä vuonna 2002, minkä jälkeen se kasvoi jälleen 5 prosenttiyksikköä tutkimusajanjakson aikana. Myyntimäärien kehitys heijastelee tarkoin sähköterästä valmistavan tuotannonalan taloudellista kehitystä, jossa oli havaittavissa ensin noususuhdanne vuonna 2000 ja sitten laskusuhdanne vuosina 2001 ja 2002.

1999

2000

2001

2002

Tutkimusajanjakso

EY-myynti riippumattomille asiakkaille (tonnia)

Tietoja ei voida julkistaa (ks. 36 kappale edellä)

Indeksi (1999 = 100)

100

116

99

94

99

f)   Markkinaosuus

| (53) | Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus kasvoi aluksi hieman eli 1 prosenttiyksikön vuonna 2000, minkä jälkeen se pieneni merkittävästi vuoteen 2002 saakka. Yhteisön tuotannonala menetti 6,5 prosenttiyksikköä markkinaosuudestaan vuonna 2001 ja vielä 2,8 prosenttiyksikköä vuonna 2002 ennen kuin markkinaosuus tutkimusajanjakson aikana jälleen kasvoi 1,9 prosenttiyksikköä. Tuotannonalan markkinaosuus oli tutkimusajanjaksona 6,3 prosenttiyksikköä (tai indeksinä ilmaistuna 9 prosenttia) pienempi kuin vuonna 1999. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus | Tietoja ei voida julkistaa (ks. 36 kappale edellä) |
| Indeksi (1999 = 100) | 100 | 102 | 93 | 89 | 91 |

(53)

Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus kasvoi aluksi hieman eli 1 prosenttiyksikön vuonna 2000, minkä jälkeen se pieneni merkittävästi vuoteen 2002 saakka. Yhteisön tuotannonala menetti 6,5 prosenttiyksikköä markkinaosuudestaan vuonna 2001 ja vielä 2,8 prosenttiyksikköä vuonna 2002 ennen kuin markkinaosuus tutkimusajanjakson aikana jälleen kasvoi 1,9 prosenttiyksikköä. Tuotannonalan markkinaosuus oli tutkimusajanjaksona 6,3 prosenttiyksikköä (tai indeksinä ilmaistuna 9 prosenttia) pienempi kuin vuonna 1999.

1999

2000

2001

2002

Tutkimusajanjakso

Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus

Tietoja ei voida julkistaa (ks. 36 kappale edellä)

Indeksi (1999 = 100)

100

102

93

89

91

g)   Kasvu

| (54) | Vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, jolloin yhteisön kulutus kasvoi 9 prosenttia, yhteisön tuotannonalan myynnin määrä yhteisön markkinoilla väheni 1 prosentin. Kuten edellä esitetystä käy ilmi, yhteisön tuotannonala menetti 6,3 prosenttiyksikköä markkinaosuudestaan, kun taas polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin markkinaosuus kasvoi samaan aikaan 3,4 prosenttiyksikköä. |
| --- | --- |

(54)

Vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, jolloin yhteisön kulutus kasvoi 9 prosenttia, yhteisön tuotannonalan myynnin määrä yhteisön markkinoilla väheni 1 prosentin. Kuten edellä esitetystä käy ilmi, yhteisön tuotannonala menetti 6,3 prosenttiyksikköä markkinaosuudestaan, kun taas polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin markkinaosuus kasvoi samaan aikaan 3,4 prosenttiyksikköä.

h)   Työllisyys

| (55) | Yhteisön tuotannonalan työntekijöiden määrä väheni noin 17 prosenttia vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välillä. Työntekijämäärä väheni 1 prosenttiyksikön vuonna 2000 ja 5 prosenttiyksikköä vuonna 2001. Vuonna 2002 työntekijöiden määrä väheni 9 prosenttiyksikköä ja tutkimusajanjaksona 3 prosenttiyksikköä, mikä johtui lähinnä yhden yhteisön tuottajan tuotantolaitoksen seisokista ja siitä, että osa työntekijöistä siirrettiin kannattavampiin tuotantolohkoihin. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työllisyys | Tietoja ei voida julkistaa (ks. 36 kappale edellä) |
| Indeksi (1999 = 100) | 100 | 99 | 95 | 86 | 83 |

(55)

Yhteisön tuotannonalan työntekijöiden määrä väheni noin 17 prosenttia vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välillä. Työntekijämäärä väheni 1 prosenttiyksikön vuonna 2000 ja 5 prosenttiyksikköä vuonna 2001. Vuonna 2002 työntekijöiden määrä väheni 9 prosenttiyksikköä ja tutkimusajanjaksona 3 prosenttiyksikköä, mikä johtui lähinnä yhden yhteisön tuottajan tuotantolaitoksen seisokista ja siitä, että osa työntekijöistä siirrettiin kannattavampiin tuotantolohkoihin.

1999

2000

2001

2002

Tutkimusajanjakso

Työllisyys

Tietoja ei voida julkistaa (ks. 36 kappale edellä)

Indeksi (1999 = 100)

100

99

95

86

83

i)   Tuottavuus

| (56) | Yhteisön tuotannonalan työvoiman tuottavuus työntekijäkohtaisena vuosituotoksena mitattuna kasvoi ensin voimakkaasti eli 15 prosenttia vuodesta 1999 vuoteen 2000 ja laski sitten 12 prosenttiyksikköä vuonna 2001, minkä jälkeen se kasvoi jälleen 5 prosenttiyksikköä vuonna 2002 ja vielä 11 prosenttiyksikköä tutkimusajanjakson aikana. Tarkastelujakson lopussa tuottavuus oli 19 prosenttia korkeampi kuin sen alussa, mikä kuvastaa niitä toiminnan järkiperäistämispyrkimyksiä, joihin yhteisön tuotannonala on ryhtynyt kilpailukykynsä säilyttämiseksi. Vertailun vuoksi mainittakoon, että työvoiman tuottavuuden keskimääräinen kasvu yhteisön taloudessa kokonaisuutena katsoen (kaikki toimialat mukaan luettuina) oli samana ajanjaksona vain 1,5 prosenttia vuodessa. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuottavuus (tonnia työntekijää kohti) | Tietoja ei voida julkistaa (ks. 36 kappale edellä) |
| Indeksi (1999 = 100) | 100 | 115 | 103 | 108 | 119 |

(56)

Yhteisön tuotannonalan työvoiman tuottavuus työntekijäkohtaisena vuosituotoksena mitattuna kasvoi ensin voimakkaasti eli 15 prosenttia vuodesta 1999 vuoteen 2000 ja laski sitten 12 prosenttiyksikköä vuonna 2001, minkä jälkeen se kasvoi jälleen 5 prosenttiyksikköä vuonna 2002 ja vielä 11 prosenttiyksikköä tutkimusajanjakson aikana. Tarkastelujakson lopussa tuottavuus oli 19 prosenttia korkeampi kuin sen alussa, mikä kuvastaa niitä toiminnan järkiperäistämispyrkimyksiä, joihin yhteisön tuotannonala on ryhtynyt kilpailukykynsä säilyttämiseksi. Vertailun vuoksi mainittakoon, että työvoiman tuottavuuden keskimääräinen kasvu yhteisön taloudessa kokonaisuutena katsoen (kaikki toimialat mukaan luettuina) oli samana ajanjaksona vain 1,5 prosenttia vuodessa.

1999

2000

2001

2002

Tutkimusajanjakso

Tuottavuus (tonnia työntekijää kohti)

Tietoja ei voida julkistaa (ks. 36 kappale edellä)

Indeksi (1999 = 100)

100

115

103

108

119

j)   Palkat

| (57) | Vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana työntekijöiden keskipalkka nousi 13 prosenttia. Tämä on hieman vähemmän kuin koko yhteisön taloudessa (kaikki toimialat) samaan aikaan todettavissa ollut keskimääräisen työntekijäkohtaisen nimellispalkan nousu (14 prosenttia). | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuotuiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (tuhatta euroa) | Tietoja ei voida julkistaa (ks. 36 kappale edellä) |
| Indeksi (1999 = 100) | 100 | 104 | 105 | 111 | 113 |

(57)

Vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana työntekijöiden keskipalkka nousi 13 prosenttia. Tämä on hieman vähemmän kuin koko yhteisön taloudessa (kaikki toimialat) samaan aikaan todettavissa ollut keskimääräisen työntekijäkohtaisen nimellispalkan nousu (14 prosenttia).

1999

2000

2001

2002

Tutkimusajanjakso

Vuotuiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (tuhatta euroa)

Tietoja ei voida julkistaa (ks. 36 kappale edellä)

Indeksi (1999 = 100)

100

104

105

111

113

k)   Myyntihinnat

| (58) | Yhteisön tuotannonalan omaa tuotantoa olevista tuotteistaan etuyhteydettömiltä asiakkailta yhteisössä veloittamat yksikköhinnat laskivat 6 prosenttia vuodesta 1999 vuoteen 2000, nousivat 9 prosenttiyksikköä vuonna 2001 ja laskivat sitten 12 prosenttiyksikköä vuonna 2002, minkä jälkeen ne nousivat jälleen hieman eli 1 prosenttiyksikön tutkimusajanjakson aikana. Kokonaisuutena katsoen yksikkökohtaiset myyntihinnat laskivat vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välillä 8 prosenttia. Tämä suhteellisen epätasainen kehitys on seurausta seuraavassa selostetuista tekijöistä. |
| --- | --- |

(58)

Yhteisön tuotannonalan omaa tuotantoa olevista tuotteistaan etuyhteydettömiltä asiakkailta yhteisössä veloittamat yksikköhinnat laskivat 6 prosenttia vuodesta 1999 vuoteen 2000, nousivat 9 prosenttiyksikköä vuonna 2001 ja laskivat sitten 12 prosenttiyksikköä vuonna 2002, minkä jälkeen ne nousivat jälleen hieman eli 1 prosenttiyksikön tutkimusajanjakson aikana. Kokonaisuutena katsoen yksikkökohtaiset myyntihinnat laskivat vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välillä 8 prosenttia. Tämä suhteellisen epätasainen kehitys on seurausta seuraavassa selostetuista tekijöistä.

| (59) | Hintoihin vaikuttaa kaksi merkittävää osatekijää: tuotantokustannukset ja markkinoiden kysyntä- ja tarjontatilanne. Kun yksikkökohtaiset myyntihinnat laskivat vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välillä 8 prosenttia, tuotannon yksikkökustannukset nousivat samaan aikaan 2 prosenttia. Tämä suhteellisen tasainen kustannuskehitys kätkee sisäänsä vuonna 2001 tapahtuneen äkillisen 10 prosenttiyksikön nousun, joka oli viivästynyttä seurausta raaka-ainehintojen noususta vuonna 2000. Grafiittielektrodijärjestelmien valmistuksen kaksi tärkeintä raaka-ainetta, petrolikoksi ja piki, edustavat noin 34 prosenttia tuotannon kokonaiskustannuksista. Energian osuus kokonaistuotantokustannuksista on 13 prosenttia ja myös sen hinta riippuu suuressa määrin öljynhinnan vaihteluista. Näiden kolmen keskeisen kustannustekijän, joiden hinta on suoraan riippuvainen öljynhinnan vaihteluista, osuus samankaltaisen tuotteen kokonaistuotantokustannuksista on yhteensä lähes 50 prosenttia. Koska yhteisön tuotannonala ei voinut polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttaman hintapaineen vuoksi korottaa hintojaan tuotantokustannusten nousua vastaavasti, sen kannattavuus heikkeni. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yksikköhinta EY:n markkinoilla (euroa/tonni) | Tietoja ei voida julkistaa (ks. 36 kappale edellä) |
| Indeksi (1999 = 100) | 100 | 94 | 103 | 91 | 92 |
| Tuotannon yksikkökustannukset (euroa/tonni) | Tietoja ei voida julkistaa (ks. 36 kappale edellä) |
| Indeksi (1999 = 100) | 100 | 101 | 111 | 101 | 102 |

(59)

Hintoihin vaikuttaa kaksi merkittävää osatekijää: tuotantokustannukset ja markkinoiden kysyntä- ja tarjontatilanne. Kun yksikkökohtaiset myyntihinnat laskivat vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välillä 8 prosenttia, tuotannon yksikkökustannukset nousivat samaan aikaan 2 prosenttia. Tämä suhteellisen tasainen kustannuskehitys kätkee sisäänsä vuonna 2001 tapahtuneen äkillisen 10 prosenttiyksikön nousun, joka oli viivästynyttä seurausta raaka-ainehintojen noususta vuonna 2000. Grafiittielektrodijärjestelmien valmistuksen kaksi tärkeintä raaka-ainetta, petrolikoksi ja piki, edustavat noin 34 prosenttia tuotannon kokonaiskustannuksista. Energian osuus kokonaistuotantokustannuksista on 13 prosenttia ja myös sen hinta riippuu suuressa määrin öljynhinnan vaihteluista. Näiden kolmen keskeisen kustannustekijän, joiden hinta on suoraan riippuvainen öljynhinnan vaihteluista, osuus samankaltaisen tuotteen kokonaistuotantokustannuksista on yhteensä lähes 50 prosenttia. Koska yhteisön tuotannonala ei voinut polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttaman hintapaineen vuoksi korottaa hintojaan tuotantokustannusten nousua vastaavasti, sen kannattavuus heikkeni.

1999

2000

2001

2002

Tutkimusajanjakso

Yksikköhinta EY:n markkinoilla (euroa/tonni)

Tietoja ei voida julkistaa (ks. 36 kappale edellä)

Indeksi (1999 = 100)

100

94

103

91

92

Tuotannon yksikkökustannukset (euroa/tonni)

Tietoja ei voida julkistaa (ks. 36 kappale edellä)

Indeksi (1999 = 100)

100

101

111

101

102

l)   Yhteisön hintoihin vaikuttavat tekijät

| (60) | Tutkimus osoitti, että polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnat alittivat yhteisön tuotannonalan hintapaineen vaikutuksesta jo alentuneen keskimääräisen myyntihinnan keskimäärin 6–12 prosentilla tutkimusajanjakson aikana (ks. 42 kappale edellä). Tuotetyypeittäin tehdyssä tarkastelussa kuitenkin todettiin, että tarkastelun kohteena olevien vientiä harjoittavien tuottajien veloittamat hinnat olivat joissakin tapauksissa merkittävästi alempia kuin kyseinen keskimääräinen hinnan alittavuus suhteessa yhteisön tuotannonalan hintoihin. Tämä yksittäisten tuotetyyppien tasolla määritetty hinnan alittavuus yhdessä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin kasvavan markkinaosuuden kanssa on varmasti vaikuttanut yhteisön tuotannonalan kotimarkkinahintoihin. |
| --- | --- |

(60)

Tutkimus osoitti, että polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnat alittivat yhteisön tuotannonalan hintapaineen vaikutuksesta jo alentuneen keskimääräisen myyntihinnan keskimäärin 6–12 prosentilla tutkimusajanjakson aikana (ks. 42 kappale edellä). Tuotetyypeittäin tehdyssä tarkastelussa kuitenkin todettiin, että tarkastelun kohteena olevien vientiä harjoittavien tuottajien veloittamat hinnat olivat joissakin tapauksissa merkittävästi alempia kuin kyseinen keskimääräinen hinnan alittavuus suhteessa yhteisön tuotannonalan hintoihin. Tämä yksittäisten tuotetyyppien tasolla määritetty hinnan alittavuus yhdessä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin kasvavan markkinaosuuden kanssa on varmasti vaikuttanut yhteisön tuotannonalan kotimarkkinahintoihin.

m)   Kannattavuus ja sijoitetun pääoman tuotto

| (61) | Tulos, jonka yhteisön tuotannonala sai tarkastelujaksolla omaa tuotantoa olevien tuotteiden myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille yhteisössä, ilmaistuna tässä nettomyynnin tuottona ennen veroja, laski 50 prosenttia vuonna 2000 ja vielä 3 prosenttiyksikköä vuonna 2001 ja 18 prosenttiyksikköä vuonna 2002 ennen kuin lopulta kohosi 4 prosenttiyksikköä tutkimusajanjakson aikana. Tämä kannattavuuden lasku oli vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välillä yhteensä 66 prosenttia siten, että kannattavuus laski vuonna 1999 todetusta 12–15 prosentista 3–6 prosenttiin tutkimusajanjaksona. |
| --- | --- |

(61)

Tulos, jonka yhteisön tuotannonala sai tarkastelujaksolla omaa tuotantoa olevien tuotteiden myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille yhteisössä, ilmaistuna tässä nettomyynnin tuottona ennen veroja, laski 50 prosenttia vuonna 2000 ja vielä 3 prosenttiyksikköä vuonna 2001 ja 18 prosenttiyksikköä vuonna 2002 ennen kuin lopulta kohosi 4 prosenttiyksikköä tutkimusajanjakson aikana. Tämä kannattavuuden lasku oli vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välillä yhteensä 66 prosenttia siten, että kannattavuus laski vuonna 1999 todetusta 12–15 prosentista 3–6 prosenttiin tutkimusajanjaksona.

| (62) | Sijoitetun pääoman tuotto, ilmaistuna voittoprosenttina sijoitetun pääoman nettokirjanpitoarvosta, noudatti suunnilleen edellä kuvattua kannattavuuden kehitystä koko tarkastelujakson ajan. Se laski 34 prosenttia vuonna 2000, 23 prosenttiyksikköä vuonna 2001, 26 prosenttiyksikköä vuonna 2002 ja vielä 8 prosenttiyksikköä tutkimusajanjakson aikana. Vuoden 1999 tilanteeseen verrattuna sijoitetun pääoman tuotto oli tutkimusajanjaksoon mennessä laskenut noin 90 prosenttia eli vuonna 1999 todetusta 45–55 prosentista 3–10 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(62)

Sijoitetun pääoman tuotto, ilmaistuna voittoprosenttina sijoitetun pääoman nettokirjanpitoarvosta, noudatti suunnilleen edellä kuvattua kannattavuuden kehitystä koko tarkastelujakson ajan. Se laski 34 prosenttia vuonna 2000, 23 prosenttiyksikköä vuonna 2001, 26 prosenttiyksikköä vuonna 2002 ja vielä 8 prosenttiyksikköä tutkimusajanjakson aikana. Vuoden 1999 tilanteeseen verrattuna sijoitetun pääoman tuotto oli tutkimusajanjaksoon mennessä laskenut noin 90 prosenttia eli vuonna 1999 todetusta 45–55 prosentista 3–10 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana.

| (63) | Komissio eristi ne vaikutukset, joita edellä mainitulla yhtä tuotantolaitosta koskeneella seisokilla (ks. 50 kappale edellä) oli ollut yhteisön tuotannonalan yhteenlaskettuun kannattavuuteen tutkimusajanjakson aikana. Tässä yhteydessä todettiin, että yhteisön tuotannonalan kannattavuus olisi ollut 0,8 prosenttiyksikköä parempi vuonna 2002 ja 0,5 prosenttiyksikköä parempi tutkimusajanjakson aikana, mikä ei olisi merkittävästi muuttanut kannattavuuden kehityssuuntaa vuodesta 1999 lukien. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuneen EY-myynnin kannattavuus (% nettomyynnistä) | Tietoja ei voida julkistaa (ks. 36 kappale edellä) |
| Indeksi (1999 = 100) | 100 | 51 | 48 | 30 | 34 |
| Sijoitetun pääoman tuotto (voitto prosentteina sijoitusten nettokirjanpitoarvosta) | Tietoja ei voida julkistaa (ks. 36 kappale edellä) |
| Indeksi (1999 = 100) | 100 | 66 | 43 | 17 | 9 |
| Etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuneen EY-myynnin kannattavuus (% nettomyynnistä) ilman seisokkia | Tietoja ei voida julkistaa (ks. 36 kappale edellä) |
| Indeksi (1999 = 100) | 100 | 51 | 48 | 35 | 39 |

(63)

Komissio eristi ne vaikutukset, joita edellä mainitulla yhtä tuotantolaitosta koskeneella seisokilla (ks. 50 kappale edellä) oli ollut yhteisön tuotannonalan yhteenlaskettuun kannattavuuteen tutkimusajanjakson aikana. Tässä yhteydessä todettiin, että yhteisön tuotannonalan kannattavuus olisi ollut 0,8 prosenttiyksikköä parempi vuonna 2002 ja 0,5 prosenttiyksikköä parempi tutkimusajanjakson aikana, mikä ei olisi merkittävästi muuttanut kannattavuuden kehityssuuntaa vuodesta 1999 lukien.

1999

2000

2001

2002

Tutkimusajanjakso

Etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuneen EY-myynnin kannattavuus (% nettomyynnistä)

Tietoja ei voida julkistaa (ks. 36 kappale edellä)

Indeksi (1999 = 100)

100

51

48

30

34

Sijoitetun pääoman tuotto (voitto prosentteina sijoitusten nettokirjanpitoarvosta)

Tietoja ei voida julkistaa (ks. 36 kappale edellä)

Indeksi (1999 = 100)

100

66

43

17

9

Etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuneen EY-myynnin kannattavuus (% nettomyynnistä) ilman seisokkia

Tietoja ei voida julkistaa (ks. 36 kappale edellä)

Indeksi (1999 = 100)

100

51

48

35

39

n)   Kassavirta ja pääoman saanti

| (64) | Varsinaisen toiminnan nettokassavirta väheni 40 prosenttia vuonna 2000 ja kasvoi sitten 24 prosenttiyksikköä vuonna 2001, minkä jälkeen se väheni jälleen 12 prosenttiyksikköä vuonna 2002 ja vielä 7 prosenttiyksikköä tutkimusajanjaksona. Kassavirta oli tutkimusajanjakson aikana 35 prosenttia pienempi kuin tarkastelujakson alussa. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kassavirta (tuhatta euroa) | Tietoja ei voida julkistaa (ks. 36 kappale edellä) |
| Indeksi (1999 = 100) | 100 | 60 | 84 | 72 | 65 |

(64)

Varsinaisen toiminnan nettokassavirta väheni 40 prosenttia vuonna 2000 ja kasvoi sitten 24 prosenttiyksikköä vuonna 2001, minkä jälkeen se väheni jälleen 12 prosenttiyksikköä vuonna 2002 ja vielä 7 prosenttiyksikköä tutkimusajanjaksona. Kassavirta oli tutkimusajanjakson aikana 35 prosenttia pienempi kuin tarkastelujakson alussa.

1999

2000

2001

2002

Tutkimusajanjakso

Kassavirta (tuhatta euroa)

Tietoja ei voida julkistaa (ks. 36 kappale edellä)

Indeksi (1999 = 100)

100

60

84

72

65

| (65) | Kansalliset ja alueelliset kilpailuviranomaiset eri puolilla maailmaa ovat 1990-luvulla määränneet molemmille valituksen tehneille yhteisön tuottajille sakkoja hinnoista ja markkinoista sopimisen vuoksi. Näiden seuraamusten lisäksi näille yhteisön tuottajille on aiheutunut lisäkustannuksia yhdysvaltalaisten ja kanadalaisten asiakkaiden ja osakkeenomistajien nostamien ryhmäkanteiden sovittelusta ja näiden ylimääräisten menojen rahoittamisesta. Tämän seurauksena näiden kahden konsernin velkamäärä on kasvanut voimakkaasti ja sekä niiden luottokelpoisuusluokitus että pääoman saantimahdollisuudet ovat heikentyneet. Tämä tilanne johtaa käytännössä siihen, että pääoman saantia ei voida arvioida erikseen pelkästään samankaltaista tuotetta valmistavan ja myyvän toimintalohkon osalta ottamatta huomioon kilpailua rajoittavaan toimintaan liittyviä tekijöitä. Edellä esitettyä kannattavuuteen, sijoitetun pääoman tuottoon ja kassavirtaan sekä jäljempänä selostettua investointeihin liittyvää näyttöä, joka koskee pelkästään samankaltaista tuotetta ja josta kyseisen kilpailua rajoittavan toiminnan mahdolliset vaikutukset on huolellisesti poistettu, voidaan kuitenkin ehdottomasti pitää tekijänä, joka heikentää vielä entisestään tätä tuotannonalan jo valmiiksi huonoa taloudellista tilannetta. |
| --- | --- |

(65)

Kansalliset ja alueelliset kilpailuviranomaiset eri puolilla maailmaa ovat 1990-luvulla määränneet molemmille valituksen tehneille yhteisön tuottajille sakkoja hinnoista ja markkinoista sopimisen vuoksi. Näiden seuraamusten lisäksi näille yhteisön tuottajille on aiheutunut lisäkustannuksia yhdysvaltalaisten ja kanadalaisten asiakkaiden ja osakkeenomistajien nostamien ryhmäkanteiden sovittelusta ja näiden ylimääräisten menojen rahoittamisesta. Tämän seurauksena näiden kahden konsernin velkamäärä on kasvanut voimakkaasti ja sekä niiden luottokelpoisuusluokitus että pääoman saantimahdollisuudet ovat heikentyneet. Tämä tilanne johtaa käytännössä siihen, että pääoman saantia ei voida arvioida erikseen pelkästään samankaltaista tuotetta valmistavan ja myyvän toimintalohkon osalta ottamatta huomioon kilpailua rajoittavaan toimintaan liittyviä tekijöitä. Edellä esitettyä kannattavuuteen, sijoitetun pääoman tuottoon ja kassavirtaan sekä jäljempänä selostettua investointeihin liittyvää näyttöä, joka koskee pelkästään samankaltaista tuotetta ja josta kyseisen kilpailua rajoittavan toiminnan mahdolliset vaikutukset on huolellisesti poistettu, voidaan kuitenkin ehdottomasti pitää tekijänä, joka heikentää vielä entisestään tätä tuotannonalan jo valmiiksi huonoa taloudellista tilannetta.

o)   Investoinnit

| (66) | Yhteisön tuotannonalan vuotuiset investoinnit tarkasteltavana olevaan tuotteeseen vähenivät noin 50 prosenttia vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tarkemmin ottaen investoinnit vähenivät 27 prosenttia vuonna 2000 ja kasvoivat 4 prosenttiyksikköä vuonna 2001, minkä jälkeen ne vähenivät jälleen 18 prosenttiyksikköä vuonna 2002 ja vielä 8 prosenttiyksikköä tutkimusajanjakson aikana. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettoinvestoinnit (tuhatta euroa) | Tietoja ei voida julkistaa (ks. 36 kappale edellä) |
| Indeksi (1999 = 100) | 100 | 73 | 77 | 59 | 51 |

(66)

Yhteisön tuotannonalan vuotuiset investoinnit tarkasteltavana olevaan tuotteeseen vähenivät noin 50 prosenttia vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tarkemmin ottaen investoinnit vähenivät 27 prosenttia vuonna 2000 ja kasvoivat 4 prosenttiyksikköä vuonna 2001, minkä jälkeen ne vähenivät jälleen 18 prosenttiyksikköä vuonna 2002 ja vielä 8 prosenttiyksikköä tutkimusajanjakson aikana.

1999

2000

2001

2002

Tutkimusajanjakso

Nettoinvestoinnit (tuhatta euroa)

Tietoja ei voida julkistaa (ks. 36 kappale edellä)

Indeksi (1999 = 100)

100

73

77

59

51

p)   Polkumyyntimarginaalin merkittävyys

| (67) | Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin merkittävyydestä on todettava, että sen vaikutusta yhteisön tuotannonalaan ei voida pitää vähäisenä, kun otetaan huomioon asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä ja hinnat. |
| --- | --- |

(67)

Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin merkittävyydestä on todettava, että sen vaikutusta yhteisön tuotannonalaan ei voida pitää vähäisenä, kun otetaan huomioon asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä ja hinnat.

q)   Toipuminen aiemman polkumyynnillä tapahtuneen tai tuetun tuonnin vaikutuksista

| (68) | Koska polkumyynnistä tai tuetusta tuonnista ennen tässä menettelyssä tarkasteltua tilannetta ei ole olemassa mitään tietoja, tätä kysymystä ei pidetä oleellisena. |
| --- | --- |

(68)

Koska polkumyynnistä tai tuetusta tuonnista ennen tässä menettelyssä tarkasteltua tilannetta ei ole olemassa mitään tietoja, tätä kysymystä ei pidetä oleellisena.

5.   VAHINKOA KOSKEVAT PÄÄTELMÄT

| (69) | Asianomaisen Intiasta peräisin olevan tuotteen polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä lisääntyi vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välillä merkittävästi (76 prosenttia) ja sen osuus yhteisön markkinoista kasvoi 3,4 prosenttiyksikköä. Intiasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin keskimääräiset hinnat olivat tarkastelujaksolla jatkuvasti alemmat kuin yhteisön tuotannonalan hinnat. Lisäksi asianomaisesta maasta peräisin olevan tuonnin hinnat alittivat tutkimusajanjakson aikana yhteisön tuotannonalan hinnat. Hinnan alittavuus tutkimusajanjaksona oli painotettuna keskiarvona ilmaistuna keskimäärin 6–12 prosenttia, mutta tuotetyypeittäin tarkasteltuna se oli joissakin tapauksissa paljon suurempi. |
| --- | --- |

(69)

Asianomaisen Intiasta peräisin olevan tuotteen polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä lisääntyi vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välillä merkittävästi (76 prosenttia) ja sen osuus yhteisön markkinoista kasvoi 3,4 prosenttiyksikköä. Intiasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin keskimääräiset hinnat olivat tarkastelujaksolla jatkuvasti alemmat kuin yhteisön tuotannonalan hinnat. Lisäksi asianomaisesta maasta peräisin olevan tuonnin hinnat alittivat tutkimusajanjakson aikana yhteisön tuotannonalan hinnat. Hinnan alittavuus tutkimusajanjaksona oli painotettuna keskiarvona ilmaistuna keskimäärin 6–12 prosenttia, mutta tuotetyypeittäin tarkasteltuna se oli joissakin tapauksissa paljon suurempi.

| (70) | Yhteisön tuotannonalan tilanteen todettiin heikentyneen tarkastelujakson aikana. Vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välillä käytännössä kaikki vahingon osoittimet kehittyivät kielteiseen suuntaan: tuotannon määrä väheni 1 prosentin, tuotantokapasiteetti 9 prosenttia ja myyntimäärät yhteisössä 1 prosentin, minkä lisäksi yhteisön tuotannonala menetti 6,3 prosenttiyksikköä markkinaosuudestaan. Yksikkökohtainen myyntihinta laski 8 prosenttia samalla, kun tuotannon yksikkökustannukset nousivat 2 prosenttia; kannattavuus heikkeni 66 prosenttia ja sijoitetun pääoman tuotto ja varsinaisen toiminnan kassavirta noudattelivat samaa negatiivista kehityssuuntaa. Työntekijöiden määrä väheni 17 prosenttia ja investoinnit 50 prosenttia. |
| --- | --- |

(70)

Yhteisön tuotannonalan tilanteen todettiin heikentyneen tarkastelujakson aikana. Vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välillä käytännössä kaikki vahingon osoittimet kehittyivät kielteiseen suuntaan: tuotannon määrä väheni 1 prosentin, tuotantokapasiteetti 9 prosenttia ja myyntimäärät yhteisössä 1 prosentin, minkä lisäksi yhteisön tuotannonala menetti 6,3 prosenttiyksikköä markkinaosuudestaan. Yksikkökohtainen myyntihinta laski 8 prosenttia samalla, kun tuotannon yksikkökustannukset nousivat 2 prosenttia; kannattavuus heikkeni 66 prosenttia ja sijoitetun pääoman tuotto ja varsinaisen toiminnan kassavirta noudattelivat samaa negatiivista kehityssuuntaa. Työntekijöiden määrä väheni 17 prosenttia ja investoinnit 50 prosenttia.

| (71) | Tietyt muuttujat näyttivät kehittyneen myönteiseen suuntaan: palkat nousivat tarkastelujaksolla 13 prosenttia, mitä voidaan pitää tavanomaisena nousutahtina, ja tuottavuus kohosi 19 prosenttia. Tuottavuuden paraneminen yhdessä edellä mainitun työntekijämäärän vähenemisen kanssa osoittaa, että yhteisön tuotannonala on ryhtynyt toimiin säilyttääkseen kilpailukykynsä Intiasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamasta kilpailusta huolimatta. |
| --- | --- |

(71)

Tietyt muuttujat näyttivät kehittyneen myönteiseen suuntaan: palkat nousivat tarkastelujaksolla 13 prosenttia, mitä voidaan pitää tavanomaisena nousutahtina, ja tuottavuus kohosi 19 prosenttia. Tuottavuuden paraneminen yhdessä edellä mainitun työntekijämäärän vähenemisen kanssa osoittaa, että yhteisön tuotannonala on ryhtynyt toimiin säilyttääkseen kilpailukykynsä Intiasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamasta kilpailusta huolimatta.

| (72) | Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(72)

Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

F.   SYY-YHTEYS

1.   JOHDANTO

| (73) | Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti, oliko polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheuttanut yhteisön tuotannonalalle vahinkoa siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin lisäksi tutkittiin myös muita tiedossa olevia tekijöitä sen varmistamiseksi, että näistä yhteisön tuotannonalalle samaan aikaan mahdollisesti aiheutuneen vahingon ei katsottaisi johtuneen polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista. |
| --- | --- |

(73)

Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti, oliko polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheuttanut yhteisön tuotannonalalle vahinkoa siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin lisäksi tutkittiin myös muita tiedossa olevia tekijöitä sen varmistamiseksi, että näistä yhteisön tuotannonalalle samaan aikaan mahdollisesti aiheutuneen vahingon ei katsottaisi johtuneen polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista.

2.   POLKUMYYNNILLÄ TAPAHTUNEEN TUONNIN VAIKUTUKSET

| (74) | Tutkimuksessa todettu polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrän merkittävä, 76 prosentin lisäys vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välillä ja sen markkinaosuuden kasvu yhteisössä samaan aikaan noin 3,5 prosenttiyksiköllä sekä todettu hinnan alittavuus (keskimäärin 6–12 prosenttia tutkimusajanjakson aikana) osuivat ajallisesti yksiin yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikentymisen kanssa. Saman ajanjakson aikana yhteisön tuotannonalan myynnin määrä väheni 1 prosentin, markkinaosuus pieneni 6,3 prosenttiyksikköä ja kannattavuus heikkeni 8,7 prosenttiyksikköä. Tätä kehitystä arvioitaessa olisi otettava huomioon, että yhteisön markkinat kasvoivat vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Lisäksi polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnat olivat koko tarkastelujakson ajan alempia kuin yhteisön tuotannonalan hinnat ja aiheuttivat painetta kyseisiin hintoihin. Tästä johtuen yhteisön tuotannonalan hinnat laskivat (8 prosenttia) samaan aikaan, kun tuotantokustannukset nousivat lähes 2 prosenttia, mikä sai aikaan tutkimuksessa havaitun kannattavuuden heikkenemisen. Tämän perusteella katsotaan alustavasti, että polkumyynnillä tapahtuneella tuonnilla on ollut huomattava kielteinen vaikutus yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. |
| --- | --- |

(74)

Tutkimuksessa todettu polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrän merkittävä, 76 prosentin lisäys vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välillä ja sen markkinaosuuden kasvu yhteisössä samaan aikaan noin 3,5 prosenttiyksiköllä sekä todettu hinnan alittavuus (keskimäärin 6–12 prosenttia tutkimusajanjakson aikana) osuivat ajallisesti yksiin yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikentymisen kanssa. Saman ajanjakson aikana yhteisön tuotannonalan myynnin määrä väheni 1 prosentin, markkinaosuus pieneni 6,3 prosenttiyksikköä ja kannattavuus heikkeni 8,7 prosenttiyksikköä. Tätä kehitystä arvioitaessa olisi otettava huomioon, että yhteisön markkinat kasvoivat vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Lisäksi polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnat olivat koko tarkastelujakson ajan alempia kuin yhteisön tuotannonalan hinnat ja aiheuttivat painetta kyseisiin hintoihin. Tästä johtuen yhteisön tuotannonalan hinnat laskivat (8 prosenttia) samaan aikaan, kun tuotantokustannukset nousivat lähes 2 prosenttia, mikä sai aikaan tutkimuksessa havaitun kannattavuuden heikkenemisen. Tämän perusteella katsotaan alustavasti, että polkumyynnillä tapahtuneella tuonnilla on ollut huomattava kielteinen vaikutus yhteisön tuotannonalan tilanteeseen.

3.   MUIDEN TEKIJÖIDEN VAIKUTUKSET

a)   Teräsmarkkinoiden taantumaan liittyvä kysynnän lasku

| (75) | Kaksi asianomaista osapuolta väitti, että yhteisön tuotannonalan mahdollisesti kärsimä vahinko liittyi samankaltaisen tuotteen pääasiallisen käyttäjän eli terästeollisuuden vuonna 2001 ja vuoden 2002 alussa kokemaan laskusuhdanteeseen. |
| --- | --- |

(75)

Kaksi asianomaista osapuolta väitti, että yhteisön tuotannonalan mahdollisesti kärsimä vahinko liittyi samankaltaisen tuotteen pääasiallisen käyttäjän eli terästeollisuuden vuonna 2001 ja vuoden 2002 alussa kokemaan laskusuhdanteeseen.

| (76) | Terästeollisuuden vuosien 2001 ja 2002 laskusuhdanne on tiedossa ja se näkyy todellakin tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen kulutuksessa, joka oli huipussaan vuonna 2000 ja laski sitten sekä vuonna 2001 että vuonna 2002. Yhteisön tuotannonalan kannattavuus heikkeni tasaisesti vuosina 2000–2002. Väite ei kuitenkaan selvästikään päde vuoteen 2000, jolloin yhteisön tuotannonala ei pystynyt täysin hyödyntämään teräsmarkkinoiden kasvua, kuten käy ilmi sen myyntihintojen ja kannattavuuden merkittävästä laskusta kyseisenä vuonna. Sitä vastoin Intiasta peräisin olevan tuonnin määrä lisääntyi samana vuonna voimakkaasti (45 prosenttia) ja sen markkinaosuus kasvoi 1,5 prosenttiyksikköä. Huomattakoon myös, että kulutus oli vuodesta 2000 tutkimusajanjaksoon saakka huomattavasti suurempaa kuin vuonna 1999. Terästeollisuuden laskusuhdanne ei näin ollen johtanut tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen kysynnän yleiseen laskuun, vaikka vuoden 2000 erinomaisia lukuja ei sitä seuranneina vuosina saavutettukaan. Tästä syystä voidaan alustavasti päätellä, että teräsmarkkinoiden taantumaan liittyvä kysynnän väheneminen ei tarjoa tyydyttävää selitystä yhteisön tuotannonalan kärsimälle vahingolle ja että se myötävaikutti kyseiseen vahinkoon erittäin vähäisessä määrin tai ei lainkaan. Sen vaikutus ei näin ollen riitä muuttamaan päätelmää siitä, että asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välillä on tosiasiallinen ja merkittävä syy-yhteys. |
| --- | --- |

(76)

Terästeollisuuden vuosien 2001 ja 2002 laskusuhdanne on tiedossa ja se näkyy todellakin tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen kulutuksessa, joka oli huipussaan vuonna 2000 ja laski sitten sekä vuonna 2001 että vuonna 2002. Yhteisön tuotannonalan kannattavuus heikkeni tasaisesti vuosina 2000–2002. Väite ei kuitenkaan selvästikään päde vuoteen 2000, jolloin yhteisön tuotannonala ei pystynyt täysin hyödyntämään teräsmarkkinoiden kasvua, kuten käy ilmi sen myyntihintojen ja kannattavuuden merkittävästä laskusta kyseisenä vuonna. Sitä vastoin Intiasta peräisin olevan tuonnin määrä lisääntyi samana vuonna voimakkaasti (45 prosenttia) ja sen markkinaosuus kasvoi 1,5 prosenttiyksikköä. Huomattakoon myös, että kulutus oli vuodesta 2000 tutkimusajanjaksoon saakka huomattavasti suurempaa kuin vuonna 1999. Terästeollisuuden laskusuhdanne ei näin ollen johtanut tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen kysynnän yleiseen laskuun, vaikka vuoden 2000 erinomaisia lukuja ei sitä seuranneina vuosina saavutettukaan. Tästä syystä voidaan alustavasti päätellä, että teräsmarkkinoiden taantumaan liittyvä kysynnän väheneminen ei tarjoa tyydyttävää selitystä yhteisön tuotannonalan kärsimälle vahingolle ja että se myötävaikutti kyseiseen vahinkoon erittäin vähäisessä määrin tai ei lainkaan. Sen vaikutus ei näin ollen riitä muuttamaan päätelmää siitä, että asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välillä on tosiasiallinen ja merkittävä syy-yhteys.

b)   Paluu tavanomaisiin kilpailuolosuhteisiin kartellin purkamisen jälkeen

| (77) | Useat asianomaiset osapuolet väittivät, että yhteisön tuotannonalalle mahdollisesti aiheutunut vahinko oli pelkästään seurausta siitä, että yhteisön grafiittielektrodijärjestelmien markkinoilla palattiin tavanomaisiin kilpailuolosuhteisiin. Tarkemmin ottaen kyseiset osapuolet katsovat, että yhteisön tuotannonalan hintojen ja kannattavuuden lasku vuodesta 1999 lukien johtuu siitä, että lähtötaso oli keinotekoisen korkea käytössä olleen kartellijärjestelyn vuoksi. |
| --- | --- |

(77)

Useat asianomaiset osapuolet väittivät, että yhteisön tuotannonalalle mahdollisesti aiheutunut vahinko oli pelkästään seurausta siitä, että yhteisön grafiittielektrodijärjestelmien markkinoilla palattiin tavanomaisiin kilpailuolosuhteisiin. Tarkemmin ottaen kyseiset osapuolet katsovat, että yhteisön tuotannonalan hintojen ja kannattavuuden lasku vuodesta 1999 lukien johtuu siitä, että lähtötaso oli keinotekoisen korkea käytössä olleen kartellijärjestelyn vuoksi.

| (78) | Komissio totesi 18 päivänä heinäkuuta 2001 tehdyssä päätöksessä 2002/271/EY (5), että valituksen tehneet kaksi yhteisön tuottajaa olivat yhdessä muiden tuottajien kanssa osallistuneet kartelliin toukokuun 1992 ja maaliskuun 1998 välisenä aikana. Tämän polkumyynnin vastaisen menettelyn tutkimusajanjakso kattaa 1 päivän huhtikuuta 2002 ja 31 päivän maaliskuuta 2003 välisen ajan ja vahinkoon liittyvien kehityssuuntien arvioinnissa käytetty ajanjakso puolestaan 1 päivän tammikuuta 1999 ja tutkimusajanjakson lopun välisen ajan. Näin ollen sekä tutkimusajanjakso että tarkastelujakso ajoittuvat selvästi kartellin toiminnan jälkeiseen aikaan. Tutkimuksessa todettiin myös, että vaikka sopimuksia on monenlaisia, suurin osa myynnistä tapahtuu yleensä sellaisen vuosisopimuksen perusteella, jossa taataan tietty määrä toimituksia vuodessa tiettyyn hintaan. Vuosisopimuksista neuvotellaan tavallisesti sopimuksen voimaantuloa edeltävän vuoden loka-marraskuussa. Tutkimus osoitti, että vuosina 1998 ja 1999 vuosisopimukset kattoivat myynnistä 40 prosenttia, kuuden kuukauden sopimukset 35 prosenttia ja kolmen kuukauden sopimukset tai yksittäiset tilaukset noin 25 prosenttia. Pitkäaikaiset sopimukset (esim. kolmen vuoden sopimukset) ovat alkaneet yleistyä viime aikoina, mutta vuosina 1997 ja 1998 niiden määrä oli vähäinen tai miltei olematon, kuten onkin odotettavissa markkinoilla, joille olivat tunnusomaisia korkeat hinnat. Tästä syystä todettiin, että käytännössä kaikki vuonna 1999 tosiasiassa laskutetut myyntitoimet ja niihin liittyvät maksut sekä 58 ja 59 kappaleessa tarkastellut hinnat ovat seurausta myyjien ja ostajien välisistä sopimuksista, jotka on tehty sen ajanjakson jälkeen, jolloin markkinoista ja hinnoista sopimisen todettiin tapahtuneen. |
| --- | --- |

(78)

Komissio totesi 18 päivänä heinäkuuta 2001 tehdyssä päätöksessä 2002/271/EY (5), että valituksen tehneet kaksi yhteisön tuottajaa olivat yhdessä muiden tuottajien kanssa osallistuneet kartelliin toukokuun 1992 ja maaliskuun 1998 välisenä aikana. Tämän polkumyynnin vastaisen menettelyn tutkimusajanjakso kattaa 1 päivän huhtikuuta 2002 ja 31 päivän maaliskuuta 2003 välisen ajan ja vahinkoon liittyvien kehityssuuntien arvioinnissa käytetty ajanjakso puolestaan 1 päivän tammikuuta 1999 ja tutkimusajanjakson lopun välisen ajan. Näin ollen sekä tutkimusajanjakso että tarkastelujakso ajoittuvat selvästi kartellin toiminnan jälkeiseen aikaan. Tutkimuksessa todettiin myös, että vaikka sopimuksia on monenlaisia, suurin osa myynnistä tapahtuu yleensä sellaisen vuosisopimuksen perusteella, jossa taataan tietty määrä toimituksia vuodessa tiettyyn hintaan. Vuosisopimuksista neuvotellaan tavallisesti sopimuksen voimaantuloa edeltävän vuoden loka-marraskuussa. Tutkimus osoitti, että vuosina 1998 ja 1999 vuosisopimukset kattoivat myynnistä 40 prosenttia, kuuden kuukauden sopimukset 35 prosenttia ja kolmen kuukauden sopimukset tai yksittäiset tilaukset noin 25 prosenttia. Pitkäaikaiset sopimukset (esim. kolmen vuoden sopimukset) ovat alkaneet yleistyä viime aikoina, mutta vuosina 1997 ja 1998 niiden määrä oli vähäinen tai miltei olematon, kuten onkin odotettavissa markkinoilla, joille olivat tunnusomaisia korkeat hinnat. Tästä syystä todettiin, että käytännössä kaikki vuonna 1999 tosiasiassa laskutetut myyntitoimet ja niihin liittyvät maksut sekä 58 ja 59 kappaleessa tarkastellut hinnat ovat seurausta myyjien ja ostajien välisistä sopimuksista, jotka on tehty sen ajanjakson jälkeen, jolloin markkinoista ja hinnoista sopimisen todettiin tapahtuneen.

| (79) | Edellä esitettyä väitettään tukeakseen samat asianomaiset osapuolet kehottivat lisäksi komissiota kiinnittämään huomiota sellaisten läpimitaltaan suurten (yli 700 mm) elektrodien hintakehitykseen, joita intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät väitteen mukaan valmista. Tutkimuksessa todettiin, että vaikka asianomaiset kaksi intialaista vientiä harjoittavaa tuottajaa eivät vieneet tähän ryhmään kuuluvia tuotteita yhteisöön tutkimusajanjakson aikana, ne kehittivät teknistä valmiuttaan tuottaa näitä tuotteita. Tutkimus osoitti lisäksi, että yhteisön tuotannonalan tähän tuoteryhmään soveltamat hinnat olivat vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välillä laskeneet suhteellisesti enemmän kuin sen samankaltaisesta tuotteesta kokonaisuutena katsoen veloittamat keskimääräiset hinnat. Näiden tuotteiden osuus yhteisön tuotannonalan samankaltaisen tuotteen kokonaismyyntimäärästä yhteisön markkinoilla on vähäinen, noin 8 prosenttia. Tähän markkinasegmenttiin liittyy kaksi muutakin ominaispiirrettä. Ensinnäkin kyse on suhteellisen uusista ja kasvavista markkinoista, mikä merkitsee sitä, että kilpailu niillä on kiristynyt koko ajan vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Toiseksi näille markkinoille on tyypillistä se, että näitä tuotteita hankkivia asiakkaita on erittäin vähän ja ne ovat suuria asiakkaita, jotka ostavat myös läpimitaltaan pienempiä elektrodeja. Kuten on odotettavissakin, nämä keskimääräistä suuremmat asiakkaat käyttävät merkittävää ostovoimaansa saadakseen suurempia alennuksia kuin ”tavanomaiset” asiakkaat. Tämän markkinasegmentin hintakehitystä vääristää tästä syystä näiden suurten asiakkaiden kasvava vaikutusvalta. Lopuksi todettakoon vielä, että vaikka intialaiset tuottajat eivät vieneetkään tähän ryhmään kuuluvia tuotteita säännöllisesti tutkimusajanjakson aikana, tutkimus osoitti, että ne olivat tehneet näistä tuotteista hintatarjouksia, joita yhteisössä toimivat asiakkaat käyttivät painostuskeinona neuvotellessaan hinnanalennuksista yhteisön tuotannonalan kanssa. |
| --- | --- |

(79)

Edellä esitettyä väitettään tukeakseen samat asianomaiset osapuolet kehottivat lisäksi komissiota kiinnittämään huomiota sellaisten läpimitaltaan suurten (yli 700 mm) elektrodien hintakehitykseen, joita intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät väitteen mukaan valmista. Tutkimuksessa todettiin, että vaikka asianomaiset kaksi intialaista vientiä harjoittavaa tuottajaa eivät vieneet tähän ryhmään kuuluvia tuotteita yhteisöön tutkimusajanjakson aikana, ne kehittivät teknistä valmiuttaan tuottaa näitä tuotteita. Tutkimus osoitti lisäksi, että yhteisön tuotannonalan tähän tuoteryhmään soveltamat hinnat olivat vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välillä laskeneet suhteellisesti enemmän kuin sen samankaltaisesta tuotteesta kokonaisuutena katsoen veloittamat keskimääräiset hinnat. Näiden tuotteiden osuus yhteisön tuotannonalan samankaltaisen tuotteen kokonaismyyntimäärästä yhteisön markkinoilla on vähäinen, noin 8 prosenttia. Tähän markkinasegmenttiin liittyy kaksi muutakin ominaispiirrettä. Ensinnäkin kyse on suhteellisen uusista ja kasvavista markkinoista, mikä merkitsee sitä, että kilpailu niillä on kiristynyt koko ajan vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Toiseksi näille markkinoille on tyypillistä se, että näitä tuotteita hankkivia asiakkaita on erittäin vähän ja ne ovat suuria asiakkaita, jotka ostavat myös läpimitaltaan pienempiä elektrodeja. Kuten on odotettavissakin, nämä keskimääräistä suuremmat asiakkaat käyttävät merkittävää ostovoimaansa saadakseen suurempia alennuksia kuin ”tavanomaiset” asiakkaat. Tämän markkinasegmentin hintakehitystä vääristää tästä syystä näiden suurten asiakkaiden kasvava vaikutusvalta. Lopuksi todettakoon vielä, että vaikka intialaiset tuottajat eivät vieneetkään tähän ryhmään kuuluvia tuotteita säännöllisesti tutkimusajanjakson aikana, tutkimus osoitti, että ne olivat tehneet näistä tuotteista hintatarjouksia, joita yhteisössä toimivat asiakkaat käyttivät painostuskeinona neuvotellessaan hinnanalennuksista yhteisön tuotannonalan kanssa.

| (80) | Komissio pyysi ja sai yhteisön tuotannonalalta yhteisön markkinoilla myydyn samankaltaisen tuotteen edustavan myynnin hintakehitystä koskevia tietoja pidemmältä ajanjaksolta (1980-luvun puolivälistä lukien). Ne osoittavat, että hinnat nousivat vähitellen 1990-luvulla saavuttaen huippunsa vuonna 1998. Vuodesta 1998 vuoteen 1999 hinnat laskivat jyrkästi, 14 prosenttia, mikä selvästikin heijastelee markkina- ja hintakartellin päättymistä. |
| --- | --- |

(80)

Komissio pyysi ja sai yhteisön tuotannonalalta yhteisön markkinoilla myydyn samankaltaisen tuotteen edustavan myynnin hintakehitystä koskevia tietoja pidemmältä ajanjaksolta (1980-luvun puolivälistä lukien). Ne osoittavat, että hinnat nousivat vähitellen 1990-luvulla saavuttaen huippunsa vuonna 1998. Vuodesta 1998 vuoteen 1999 hinnat laskivat jyrkästi, 14 prosenttia, mikä selvästikin heijastelee markkina- ja hintakartellin päättymistä.

| (81) | Lisäksi voidaan todeta, että väite tavanomaisiin kilpailuolosuhteisiin palaamisesta kartellin purkamisen jälkeen ei tarjoa selitystä yhteisön tuotannonalan markkinaosuuden pienenemiselle vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana eikä vastaavalle polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin markkinaosuuden kasvulle. Edellä esitetystä seuraa, että paluulla tavanomaisiin kilpailuolosuhteisiin kartellin purkamisen jälkeen voidaan selittää vain pieni osa yhteisön tuotannonalalle vahinkoa aiheuttaneesta kehityksestä eikä sen vaikutus näin ollen riitä muuttamaan alustavia päätelmiä siitä, että asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välillä on tosiasiallinen ja merkittävä syy-yhteys. |
| --- | --- |

(81)

Lisäksi voidaan todeta, että väite tavanomaisiin kilpailuolosuhteisiin palaamisesta kartellin purkamisen jälkeen ei tarjoa selitystä yhteisön tuotannonalan markkinaosuuden pienenemiselle vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana eikä vastaavalle polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin markkinaosuuden kasvulle. Edellä esitetystä seuraa, että paluulla tavanomaisiin kilpailuolosuhteisiin kartellin purkamisen jälkeen voidaan selittää vain pieni osa yhteisön tuotannonalalle vahinkoa aiheuttaneesta kehityksestä eikä sen vaikutus näin ollen riitä muuttamaan alustavia päätelmiä siitä, että asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välillä on tosiasiallinen ja merkittävä syy-yhteys.

c)   Muiden yhteisön tuottajien toiminta

| (82) | Yksikään muu, yhteisön tuotannonalaan kuulumaton yhteisön tuottaja ei toiminut tutkimuksessa yhteistyössä. On kuitenkin huomattava, että toinen kahdesta muusta tiedossa olevasta yhteisön tuottajasta tuli maksukyvyttömäksi ja lopetti tuotannon marraskuussa 2002 (ks. 33 kappale edellä). Käytettävissä olevien tietojen mukaan näiden kahden muun tuottajan myyntimäärät EY:n markkinoilla kasvoivat noin 15 000 tonnista vuonna 1999 noin 21 000 tonniin vuonna 2002, minkä jälkeen myynti väheni noin 19 000 tonniin tutkimusajanjakson aikana. Niiden markkinaosuus kasvoi 12,5 prosentista 16,6 prosenttiin vuosien 1999 ja 2002 välillä ja pieneni sitten 14,4 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. Jos tutkimus olisi kattanut koko vuoden 2003, ainoan jäljellä olevan yhteisön muun tuottajan markkinaosuus olisi ollut 9,7 prosenttia. Vaikka yhteisön kaksi muuta tuottajaa lisäsivätkin markkinaosuuttaan 1,9 prosenttiyksikköä vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välillä, on huomattava, että toinen tuottajista menetti maksukykynsä, mikä osoittaa, että se yhteisön tuotannonalan tavoin kärsi vahinkoa. Tämän vuoksi on alustavasti pääteltävä, että muiden yhteisön tuottajien toiminta myötävaikutti vain vähäisessä määrin, tai ei lainkaan, yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon eikä sen vaikutus näin ollen riitä muuttamaan alustavia päätelmiä siitä, että asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välillä on tosiasiallinen ja merkittävä syy-yhteys. |
| --- | --- |

(82)

Yksikään muu, yhteisön tuotannonalaan kuulumaton yhteisön tuottaja ei toiminut tutkimuksessa yhteistyössä. On kuitenkin huomattava, että toinen kahdesta muusta tiedossa olevasta yhteisön tuottajasta tuli maksukyvyttömäksi ja lopetti tuotannon marraskuussa 2002 (ks. 33 kappale edellä). Käytettävissä olevien tietojen mukaan näiden kahden muun tuottajan myyntimäärät EY:n markkinoilla kasvoivat noin 15 000 tonnista vuonna 1999 noin 21 000 tonniin vuonna 2002, minkä jälkeen myynti väheni noin 19 000 tonniin tutkimusajanjakson aikana. Niiden markkinaosuus kasvoi 12,5 prosentista 16,6 prosenttiin vuosien 1999 ja 2002 välillä ja pieneni sitten 14,4 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. Jos tutkimus olisi kattanut koko vuoden 2003, ainoan jäljellä olevan yhteisön muun tuottajan markkinaosuus olisi ollut 9,7 prosenttia. Vaikka yhteisön kaksi muuta tuottajaa lisäsivätkin markkinaosuuttaan 1,9 prosenttiyksikköä vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välillä, on huomattava, että toinen tuottajista menetti maksukykynsä, mikä osoittaa, että se yhteisön tuotannonalan tavoin kärsi vahinkoa. Tämän vuoksi on alustavasti pääteltävä, että muiden yhteisön tuottajien toiminta myötävaikutti vain vähäisessä määrin, tai ei lainkaan, yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon eikä sen vaikutus näin ollen riitä muuttamaan alustavia päätelmiä siitä, että asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välillä on tosiasiallinen ja merkittävä syy-yhteys.

d)   Tuonti muista kolmansista maista

| (83) | Käytettävissä olevien tietojen mukaan muista kolmansista maista kuin Intiasta peräisin olevan samankaltaisen tuotteen tuonnin kokonaismäärä kasvoi vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välillä 20 prosenttia eli noin 13 000 tonnista noin 15 000 tonniin ja sen markkinaosuus kasvoi samaan aikaan 10,7 prosentista 11,8 prosenttiin. Kyseisen tuonnin painotetut keskimääräiset CIF-hinnat laskivat 8 prosenttia vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana eli noin 2 400 eurosta tonnilta vuonna 1999 noin 2 200 euroon tonnilta tutkimusajanjaksona. Olisi huomattava, että muista kolmansista maista kuin Intiasta peräisin olevan tuonnin hinnat olivat koko tarkastelujakson ajan merkittävästi korkeampia kuin asianomaisesta maasta peräisin olevan tuonnin hinnat. |
| --- | --- |

(83)

Käytettävissä olevien tietojen mukaan muista kolmansista maista kuin Intiasta peräisin olevan samankaltaisen tuotteen tuonnin kokonaismäärä kasvoi vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välillä 20 prosenttia eli noin 13 000 tonnista noin 15 000 tonniin ja sen markkinaosuus kasvoi samaan aikaan 10,7 prosentista 11,8 prosenttiin. Kyseisen tuonnin painotetut keskimääräiset CIF-hinnat laskivat 8 prosenttia vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana eli noin 2 400 eurosta tonnilta vuonna 1999 noin 2 200 euroon tonnilta tutkimusajanjaksona. Olisi huomattava, että muista kolmansista maista kuin Intiasta peräisin olevan tuonnin hinnat olivat koko tarkastelujakson ajan merkittävästi korkeampia kuin asianomaisesta maasta peräisin olevan tuonnin hinnat.

| (84) | Lisäksi todettiin, että vain kolmesta muusta maasta kuin Intiasta peräisin olevalla tuonnilla oli tutkimusajanjakson aikana yli 1 prosentin osuus yhteisön markkinoista; nämä maat olivat Japani, Puola ja Yhdysvallat. Tutkimuksen mukaan Japanin markkinaosuus kasvoi vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välillä 2,1 prosentista 2,6 prosenttiin ja Puolan markkinaosuus 3,3 prosentista 4,4 prosenttiin, kun taas Yhdysvaltojen markkinaosuus pieneni samaan aikaan 5,3 prosentista 4,7 prosenttiin. Japanista ja Yhdysvalloista peräisin olevan tuonnin CIF-hinnat näyttävät olevan alempia kuin yhteisön tuotannonalan hinnat, kun taas Puolasta peräisin olevan tuonnin hinnat olivat yhteisön tuotannonalan hintoja korkeampia. Lisäksi näistä kolmesta maasta peräisin olevan tuonnin CIF-hinnat ovat koko ajan olleet korkeampia kuin tutkimuksen kohteena olevasta maasta peräisin olevan tuonnin hinnat. Käytettävissä ei myöskään ole mitään näyttöä siitä, että kyseinen tuonti olisi tapahtunut polkumyyntihinnoin. |
| --- | --- |

(84)

Lisäksi todettiin, että vain kolmesta muusta maasta kuin Intiasta peräisin olevalla tuonnilla oli tutkimusajanjakson aikana yli 1 prosentin osuus yhteisön markkinoista; nämä maat olivat Japani, Puola ja Yhdysvallat. Tutkimuksen mukaan Japanin markkinaosuus kasvoi vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välillä 2,1 prosentista 2,6 prosenttiin ja Puolan markkinaosuus 3,3 prosentista 4,4 prosenttiin, kun taas Yhdysvaltojen markkinaosuus pieneni samaan aikaan 5,3 prosentista 4,7 prosenttiin. Japanista ja Yhdysvalloista peräisin olevan tuonnin CIF-hinnat näyttävät olevan alempia kuin yhteisön tuotannonalan hinnat, kun taas Puolasta peräisin olevan tuonnin hinnat olivat yhteisön tuotannonalan hintoja korkeampia. Lisäksi näistä kolmesta maasta peräisin olevan tuonnin CIF-hinnat ovat koko ajan olleet korkeampia kuin tutkimuksen kohteena olevasta maasta peräisin olevan tuonnin hinnat. Käytettävissä ei myöskään ole mitään näyttöä siitä, että kyseinen tuonti olisi tapahtunut polkumyyntihinnoin.

| (85) | Tutkimus osoitti, että samankaltaista tuotetta Puolassa tuottavat ja sitä yhteisöön vievät kaksi tuotantolaitosta ovat molemmat yhden valitukseen osallistuneen yhteisön tuottajan tytäryhtiöitä. Tästä syystä koko Puolasta tutkimusajanjakson aikana tuotu tuotemäärä on tuotu kyseisen yhteisön tuottajan nimissä. Tutkimus osoitti myös, että Yhdysvalloista peräisin olevan samankaltaisen tuotteen tuontimääristä noin 40 prosenttia on tosiasiassa tuotteita, jotka on tuonut yhteisöön lopullista myyntiä varten toinen valitukseen osallistunut yhteisön tuottaja. Tutkimuksessa ei havaittu mitään viitteitä siitä, että tämä jälleenmyynti olisi ollut vahingollista muille yhteisön tuottajille tai että tuonti olisi tapahtunut yhteisön oman tuotannon kustannuksella. Valituksen tehneet kaksi yhteisön tuottajaa omistavat muitakin samankaltaisen tuotteen tuotantolaitoksia muissa kolmansissa maissa, mutta tutkimuksen mukaan niistä peräisin olevat tuontimäärät olivat yhdessä ja erikseen arvioituina vähäpätöisiä eli alle 1 prosentti yhteisön kulutuksesta. |
| --- | --- |

(85)

Tutkimus osoitti, että samankaltaista tuotetta Puolassa tuottavat ja sitä yhteisöön vievät kaksi tuotantolaitosta ovat molemmat yhden valitukseen osallistuneen yhteisön tuottajan tytäryhtiöitä. Tästä syystä koko Puolasta tutkimusajanjakson aikana tuotu tuotemäärä on tuotu kyseisen yhteisön tuottajan nimissä. Tutkimus osoitti myös, että Yhdysvalloista peräisin olevan samankaltaisen tuotteen tuontimääristä noin 40 prosenttia on tosiasiassa tuotteita, jotka on tuonut yhteisöön lopullista myyntiä varten toinen valitukseen osallistunut yhteisön tuottaja. Tutkimuksessa ei havaittu mitään viitteitä siitä, että tämä jälleenmyynti olisi ollut vahingollista muille yhteisön tuottajille tai että tuonti olisi tapahtunut yhteisön oman tuotannon kustannuksella. Valituksen tehneet kaksi yhteisön tuottajaa omistavat muitakin samankaltaisen tuotteen tuotantolaitoksia muissa kolmansissa maissa, mutta tutkimuksen mukaan niistä peräisin olevat tuontimäärät olivat yhdessä ja erikseen arvioituina vähäpätöisiä eli alle 1 prosentti yhteisön kulutuksesta.

| (86) | Valituksen tehneet kaksi yhteisön tuottajaa ovat suuria, maailmanlaajuista toimintaa harjoittavia yrityksiä. Niiden toiminta-alue on yhteisöä laajempi. Nämä yritykset sekä tuovat yhteisöön pieniä määriä samankaltaista tuotetta lopullista myyntiä varten että vievät merkittävän osan yhteisössä valmistamistaan tuotteista yhteisön ulkopuolisiin maihin. Näiden kansainvälisten tavaralähetysten perusteena on se, että eri tuotantolaitoksissa erikoistutaan yhä suuremmassa määrin samankaltaisen tuotteen tiettyjen koko- ja laatuluokkien valmistukseen, minkä vuoksi molemmat valituksen tehneet yhteisön tuottajat joutuvat tuomaan tiettyjä kokoja ja laatuja EY:n ulkopuolisista tuotantolaitoksista täydentääkseen yhteisössä toimiville asiakkailleen tarjoamaansa tuotevalikoimaa. |
| --- | --- |

(86)

Valituksen tehneet kaksi yhteisön tuottajaa ovat suuria, maailmanlaajuista toimintaa harjoittavia yrityksiä. Niiden toiminta-alue on yhteisöä laajempi. Nämä yritykset sekä tuovat yhteisöön pieniä määriä samankaltaista tuotetta lopullista myyntiä varten että vievät merkittävän osan yhteisössä valmistamistaan tuotteista yhteisön ulkopuolisiin maihin. Näiden kansainvälisten tavaralähetysten perusteena on se, että eri tuotantolaitoksissa erikoistutaan yhä suuremmassa määrin samankaltaisen tuotteen tiettyjen koko- ja laatuluokkien valmistukseen, minkä vuoksi molemmat valituksen tehneet yhteisön tuottajat joutuvat tuomaan tiettyjä kokoja ja laatuja EY:n ulkopuolisista tuotantolaitoksista täydentääkseen yhteisössä toimiville asiakkailleen tarjoamaansa tuotevalikoimaa.

| (87) | Kun otetaan huomioon tämän kolmansista maista tapahtuneen tuonnin keskihinnat, sen vähäinen määrä ja pieni markkinaosuus sekä edellä esitetyt tuotevalikoimaan liittyvät näkökohdat, voidaan todeta, että tutkimuksessa ei havaittu mitään viitteitä siitä, että kyseinen tuonti, olipa se peräisin valituksen tehneiden yhteisön tuottajien omistamista tai muista tuotantolaitoksista kolmansissa maissa, olisi myötävaikuttanut yhteisön tuotannonalalle vahinkoa aiheuttaneeseen tilanteeseen muun muassa markkinaosuuksien, myyntimäärien, työllisyyden, investointien, kannattavuuden, sijoitetun pääoman tuoton ja kassavirran osalta. |
| --- | --- |

(87)

Kun otetaan huomioon tämän kolmansista maista tapahtuneen tuonnin keskihinnat, sen vähäinen määrä ja pieni markkinaosuus sekä edellä esitetyt tuotevalikoimaan liittyvät näkökohdat, voidaan todeta, että tutkimuksessa ei havaittu mitään viitteitä siitä, että kyseinen tuonti, olipa se peräisin valituksen tehneiden yhteisön tuottajien omistamista tai muista tuotantolaitoksista kolmansissa maissa, olisi myötävaikuttanut yhteisön tuotannonalalle vahinkoa aiheuttaneeseen tilanteeseen muun muassa markkinaosuuksien, myyntimäärien, työllisyyden, investointien, kannattavuuden, sijoitetun pääoman tuoton ja kassavirran osalta.

| (88) | Lisäksi väitettiin, että tämä menettely oli syrjivä, koska siinä ei ole otettu huomioon Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan samankaltaisen tuotteen tuontia, josta osoituksena pidetään CN-koodiin 8545 11 00 kuuluvien tuotteiden suhteellisen suuria tuontimääriä Kiinan kansantasavallasta. Olisi ensinnäkin korostettava, että CN-koodi 8545 11 00 kattaa tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen lisäksi myös muita tavaroita. Tästä syystä ei ole perusteltua tehdä päätelmiä pelkästään tämän CN-koodin perusteella. Asiaan kiinnitettiin kuitenkin erityistä huomiota niiden tarkastuskäyntien yhteydessä, joita tehtiin tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden käyttäjien toimitiloihin. Monet käyttäjät olivat merkinneet kyselylomakevastauksiinsa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan samankaltaisen tuotteen tuontimääriä, mutta tarkastuskäynnin aikana ilmeni, että kiinalaiset elektrodit eivät yhdessäkään tapauksessa vastanneet ominaispiirteiltään tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmää. Lisäksi toinen kahdesta käyttäjiä edustavasta järjestöstä totesi esittämässään kirjallisessa kannanotossa selvästi, että Kiinan kansantasavalta ei pystynyt tuottamaan ja viemään yhteisöön samankaltaista tuotetta vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Näin ollen väitettä ei voida hyväksyä. |
| --- | --- |

(88)

Lisäksi väitettiin, että tämä menettely oli syrjivä, koska siinä ei ole otettu huomioon Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan samankaltaisen tuotteen tuontia, josta osoituksena pidetään CN-koodiin 8545 11 00 kuuluvien tuotteiden suhteellisen suuria tuontimääriä Kiinan kansantasavallasta. Olisi ensinnäkin korostettava, että CN-koodi 8545 11 00 kattaa tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen lisäksi myös muita tavaroita. Tästä syystä ei ole perusteltua tehdä päätelmiä pelkästään tämän CN-koodin perusteella. Asiaan kiinnitettiin kuitenkin erityistä huomiota niiden tarkastuskäyntien yhteydessä, joita tehtiin tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden käyttäjien toimitiloihin. Monet käyttäjät olivat merkinneet kyselylomakevastauksiinsa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan samankaltaisen tuotteen tuontimääriä, mutta tarkastuskäynnin aikana ilmeni, että kiinalaiset elektrodit eivät yhdessäkään tapauksessa vastanneet ominaispiirteiltään tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmää. Lisäksi toinen kahdesta käyttäjiä edustavasta järjestöstä totesi esittämässään kirjallisessa kannanotossa selvästi, että Kiinan kansantasavalta ei pystynyt tuottamaan ja viemään yhteisöön samankaltaista tuotetta vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Näin ollen väitettä ei voida hyväksyä.

e)   Yhteisön tuotannonalan vientitoiminta

| (89) | Eräs asianomainen osapuoli kiinnitti huomiota yhteisön tuotannonalan vientihintojen huomattavaan laskuun ja väitti, että i) tämä oli osoitus siitä, että polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla kärsimän vahingon välillä ei ole syy-yhteyttä, ja että ii) kyse voisi tämän perusteella olla itse aiheutetusta vahingosta. |
| --- | --- |

(89)

Eräs asianomainen osapuoli kiinnitti huomiota yhteisön tuotannonalan vientihintojen huomattavaan laskuun ja väitti, että i) tämä oli osoitus siitä, että polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla kärsimän vahingon välillä ei ole syy-yhteyttä, ja että ii) kyse voisi tämän perusteella olla itse aiheutetusta vahingosta.

| (90) | Kuten edellä selostettiin, valituksen tehneet kaksi yhteisön tuottajaa harjoittavat maailmanlaajuista toimintaa. Tutkimuksessa todettiin, että yhteisön tuotannonalan viennin määrä on noin 15 prosenttia suurempi kuin sen myynnin määrä yhteisössä. Yhteisön tuotannonalan viennin lähtötaso vuonna 1999 oli noin 100 000 tonnia, mihin verrattuna se kasvoi 12 prosenttia vuonna 2000, väheni sitten 20 prosenttiyksikköä vuonna 2001 ja kasvoi taas 2 prosenttiyksikköä vuonna 2002 ja vielä 6 prosenttiyksikköä tutkimusajanjaksona. Vientimyynnin määrä oli tutkimusajanjaksona erittäin lähellä vuoden 1999 tasoa, joten vientitoiminnan ei voida katsoa aiheuttaneen suurtuotannon etujen menetyksiä. Tutkimus osoitti, että vientimyynnin hinnat laskivat noin 14 prosenttia vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välillä. Tällä seikalla, kun sitä tarkastellaan erillään muista tekijöistä, jotka saattaisivat vaikuttaa maailmanmarkkinoihin, ei kuitenkaan ole merkitystä tässä menettelyssä, joka koskee yhteisön markkinoita eikä maailmanmarkkinoita. Olisi myös huomattava, että vahingon määrittämisen yhteydessä tarkasteltu kannattavuuden kehitys liittyy pelkästään yhteisön tuotannonalan omaa tuotantoa olevien tuotteiden myyntiin yhteisössä. Vaikka vientimyynnin kannattavuus heikkeni hieman enemmän kuin yhteisömyynnin kannattavuus, myös tätä seikkaa pidetään epäolennaisena tässä menettelyssä. Näin ollen päätellään, että vientitoiminnasta ei ole voinut aiheutua vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vientimyynti (tonnia) | Tietoja ei voida julkistaa (ks. 36 kappale edellä) |
| Indeksi (1999 = 100) | 100 | 112 | 91 | 93 | 99 |
| Vientimyynnin yksikköhinta (euroa/tonni) | Tietoja ei voida julkistaa (ks. 36 kappale edellä) |
| Indeksi (1999 = 100) | 100 | 96 | 102 | 88 | 86 |

(90)

Kuten edellä selostettiin, valituksen tehneet kaksi yhteisön tuottajaa harjoittavat maailmanlaajuista toimintaa. Tutkimuksessa todettiin, että yhteisön tuotannonalan viennin määrä on noin 15 prosenttia suurempi kuin sen myynnin määrä yhteisössä. Yhteisön tuotannonalan viennin lähtötaso vuonna 1999 oli noin 100 000 tonnia, mihin verrattuna se kasvoi 12 prosenttia vuonna 2000, väheni sitten 20 prosenttiyksikköä vuonna 2001 ja kasvoi taas 2 prosenttiyksikköä vuonna 2002 ja vielä 6 prosenttiyksikköä tutkimusajanjaksona. Vientimyynnin määrä oli tutkimusajanjaksona erittäin lähellä vuoden 1999 tasoa, joten vientitoiminnan ei voida katsoa aiheuttaneen suurtuotannon etujen menetyksiä. Tutkimus osoitti, että vientimyynnin hinnat laskivat noin 14 prosenttia vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välillä. Tällä seikalla, kun sitä tarkastellaan erillään muista tekijöistä, jotka saattaisivat vaikuttaa maailmanmarkkinoihin, ei kuitenkaan ole merkitystä tässä menettelyssä, joka koskee yhteisön markkinoita eikä maailmanmarkkinoita. Olisi myös huomattava, että vahingon määrittämisen yhteydessä tarkasteltu kannattavuuden kehitys liittyy pelkästään yhteisön tuotannonalan omaa tuotantoa olevien tuotteiden myyntiin yhteisössä. Vaikka vientimyynnin kannattavuus heikkeni hieman enemmän kuin yhteisömyynnin kannattavuus, myös tätä seikkaa pidetään epäolennaisena tässä menettelyssä. Näin ollen päätellään, että vientitoiminnasta ei ole voinut aiheutua vahinkoa yhteisön tuotannonalalle.

1999

2000

2001

2002

Tutkimusajanjakso

Vientimyynti (tonnia)

Tietoja ei voida julkistaa (ks. 36 kappale edellä)

Indeksi (1999 = 100)

100

112

91

93

99

Vientimyynnin yksikköhinta (euroa/tonni)

Tietoja ei voida julkistaa (ks. 36 kappale edellä)

Indeksi (1999 = 100)

100

96

102

88

86

4.   SYY-YHTEYTTÄ KOSKEVAT PÄÄTELMÄT

| (91) | Edellä esitetyn perusteella voidaan vahvistaa, että yhteisön tuotannonalalle aiheutunut merkittävä vahinko, jolle on tunnusomaista vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välillä tapahtunut markkinaosuuden pieneneminen, myynnin yksikköhinnan lasku (8 prosenttia) samalla, kun tuotannon yksikkökustannukset nousivat 2 prosenttia, näistä johtuva kannattavuuden heikkeneminen ja sijoitetun pääoman tuoton ja varsinaisen toiminnan kassavirran väheneminen sekä investointien ja työpaikkojen väheneminen, johtui tutkimuksen kohteena olevasta polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista. |
| --- | --- |

(91)

Edellä esitetyn perusteella voidaan vahvistaa, että yhteisön tuotannonalalle aiheutunut merkittävä vahinko, jolle on tunnusomaista vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välillä tapahtunut markkinaosuuden pieneneminen, myynnin yksikköhinnan lasku (8 prosenttia) samalla, kun tuotannon yksikkökustannukset nousivat 2 prosenttia, näistä johtuva kannattavuuden heikkeneminen ja sijoitetun pääoman tuoton ja varsinaisen toiminnan kassavirran väheneminen sekä investointien ja työpaikkojen väheneminen, johtui tutkimuksen kohteena olevasta polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista.

| (92) | Teräsmarkkinoiden taantumaan liittyvä kysynnän väheneminen, paluu tavanomaisiin kilpailuolosuhteisiin kartellin purkamisen jälkeen, muiden yhteisön tuottajien toiminta, muista kolmansista maista peräisin oleva tuonti ja yhteisön tuotannonalan vientitoiminta vaikuttivat tutkimuksen mukaan vain erittäin vähäisessä määrin tai eivät lainkaan syntyneeseen vahinkoon eikä tämä vaikutus näin ollen riitä muuttamaan alustavia päätelmiä siitä, että asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välillä on tosiasiallinen ja merkittävä syy-yhteys. |
| --- | --- |

(92)

Teräsmarkkinoiden taantumaan liittyvä kysynnän väheneminen, paluu tavanomaisiin kilpailuolosuhteisiin kartellin purkamisen jälkeen, muiden yhteisön tuottajien toiminta, muista kolmansista maista peräisin oleva tuonti ja yhteisön tuotannonalan vientitoiminta vaikuttivat tutkimuksen mukaan vain erittäin vähäisessä määrin tai eivät lainkaan syntyneeseen vahinkoon eikä tämä vaikutus näin ollen riitä muuttamaan alustavia päätelmiä siitä, että asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välillä on tosiasiallinen ja merkittävä syy-yhteys.

| (93) | Tästä syystä päätellään alustavasti, että Intiasta polkumyynnillä tapahtunut tuonti on aiheuttanut yhteisön tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(93)

Tästä syystä päätellään alustavasti, että Intiasta polkumyynnillä tapahtunut tuonti on aiheuttanut yhteisön tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

G.   YHTEISÖN ETU

| (94) | Komissio tutki, oliko polkumyyntiä, vahinkoa ja syy-yhteyttä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella olisi pääteltävä, että toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa ole yhteisön edun mukaista. Tämän vuoksi ja perusasetuksen 21 artiklan 1 kohdan mukaisesti komissio tarkasteli toimenpiteiden todennäköistä vaikutusta kaikkiin asianomaisiin osapuoliin. |
| --- | --- |

(94)

Komissio tutki, oliko polkumyyntiä, vahinkoa ja syy-yhteyttä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella olisi pääteltävä, että toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa ole yhteisön edun mukaista. Tämän vuoksi ja perusasetuksen 21 artiklan 1 kohdan mukaisesti komissio tarkasteli toimenpiteiden todennäköistä vaikutusta kaikkiin asianomaisiin osapuoliin.

1.   YHTEISÖN TUOTANNONALAN ETU

| (95) | Yhteisön tuotannonala koostuu kahdesta yritysryhmästä, joihin kuuluu yhteensä yhdeksän tuotantolaitosta yhteisön eri jäsenmaissa; samankaltaisen tuotteen tuotanto, myynti ja hallinto työllistää suoraan yhteensä 1 800 henkilöä. Toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen odotetaan, että sekä yhteisön tuotannonalan myyntimäärät että myyntihinnat yhteisön markkinoilla kohoaisivat. Tuotannonalan hinnat eivät kuitenkaan varmastikaan nousisi mahdollista polkumyyntitullia vastaavalla määrällä, sillä kilpailu yhteisön tuottajien, asianomaisesta maasta muilla kuin polkumyyntihinnoilla tapahtuvan tuonnin ja muista kolmansista maista peräisin olevan tuonnin kesken jatkuu tulevaisuudessakin. Kaiken kaikkiaan on odotettavissa, että tuotannon ja myynnin määrien kasvu sekä yksikkökustannusten lasku entisestään yhdistettynä kohtuulliseen hinnankorotukseen parantavat yhteisön tuotannonalan taloudellista tilannetta. |
| --- | --- |

(95)

Yhteisön tuotannonala koostuu kahdesta yritysryhmästä, joihin kuuluu yhteensä yhdeksän tuotantolaitosta yhteisön eri jäsenmaissa; samankaltaisen tuotteen tuotanto, myynti ja hallinto työllistää suoraan yhteensä 1 800 henkilöä. Toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen odotetaan, että sekä yhteisön tuotannonalan myyntimäärät että myyntihinnat yhteisön markkinoilla kohoaisivat. Tuotannonalan hinnat eivät kuitenkaan varmastikaan nousisi mahdollista polkumyyntitullia vastaavalla määrällä, sillä kilpailu yhteisön tuottajien, asianomaisesta maasta muilla kuin polkumyyntihinnoilla tapahtuvan tuonnin ja muista kolmansista maista peräisin olevan tuonnin kesken jatkuu tulevaisuudessakin. Kaiken kaikkiaan on odotettavissa, että tuotannon ja myynnin määrien kasvu sekä yksikkökustannusten lasku entisestään yhdistettynä kohtuulliseen hinnankorotukseen parantavat yhteisön tuotannonalan taloudellista tilannetta.

| (96) | Jos polkumyyntitoimenpiteitä taas ei oteta käyttöön, on todennäköistä, että yhteisön tuotannonalan kielteinen kehitys jatkuu. Yhteisön tuotannonala menettää todennäköisesti edelleen markkinaosuuksia ja sen kannattavuus heikkenee. Tämä johtaisi mitä todennäköisimmin tuotannon ja investointien leikkauksiin, tiettyjen tuotantolaitosten sulkemiseen ja työpaikkojen lisämenetyksiin yhteisössä. |
| --- | --- |

(96)

Jos polkumyyntitoimenpiteitä taas ei oteta käyttöön, on todennäköistä, että yhteisön tuotannonalan kielteinen kehitys jatkuu. Yhteisön tuotannonala menettää todennäköisesti edelleen markkinaosuuksia ja sen kannattavuus heikkenee. Tämä johtaisi mitä todennäköisimmin tuotannon ja investointien leikkauksiin, tiettyjen tuotantolaitosten sulkemiseen ja työpaikkojen lisämenetyksiin yhteisössä.

| (97) | Yhteenvetona voidaan siis todeta, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto antaisi yhteisön tuotannonalalle mahdollisuuden toipua tutkimuksessa todetun vahingollisen polkumyynnin vaikutuksista. |
| --- | --- |

(97)

Yhteenvetona voidaan siis todeta, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto antaisi yhteisön tuotannonalalle mahdollisuuden toipua tutkimuksessa todetun vahingollisen polkumyynnin vaikutuksista.

2.   Yhteisön etuyhteydettömien tuojien/kauppiaiden etu

| (98) | Tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden kahden tuojan osuus asianomaisesta maasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaistuontimäärästä yhteisöön oli tutkimusajanjakson aikana noin 20 prosenttia. Tutkimuksessa yhteistyössä toimineilta kahdelta intialaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta saatujen tietojen mukaan yhteisön tuojien/kauppiaiden (eli edellä mainittujen kahden yhteistyössä toimineen tuojan ja yhteistyöhön osallistumattomien tuojien/kauppiaiden) osuus asianomaisen Intiasta peräisin olevan tuotteen kokonaistuonnista yhteisöön on noin 40 prosenttia. |
| --- | --- |

(98)

Tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden kahden tuojan osuus asianomaisesta maasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaistuontimäärästä yhteisöön oli tutkimusajanjakson aikana noin 20 prosenttia. Tutkimuksessa yhteistyössä toimineilta kahdelta intialaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta saatujen tietojen mukaan yhteisön tuojien/kauppiaiden (eli edellä mainittujen kahden yhteistyössä toimineen tuojan ja yhteistyöhön osallistumattomien tuojien/kauppiaiden) osuus asianomaisen Intiasta peräisin olevan tuotteen kokonaistuonnista yhteisöön on noin 40 prosenttia.

| (99) | Jos polkumyyntitoimenpiteet otetaan käyttöön, asianomaisesta maasta peräisin olevan tuonnin määrä voisi vähentyä. Ei voida myöskään sulkea pois sitä mahdollisuutta, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto saattaa johtaa tarkasteltavana olevan tuotteen hintojen vähäiseen nousuun yhteisössä, millä olisi vaikutusta tuojien ja kauppiaiden taloudelliseen tilanteeseen. Mainittujen kahden yhteistyössä toimineen tuojan kokonaisliikevaihdosta noin 40 prosenttia on peräisin asianomaisen Intiasta peräisin olevan tuotteen kaupasta. Niiden kymmenestä työntekijästä neljä työskentelee suoraan asianomaisen tuotteen kauppaan liittyvissä tehtävissä. Asianomaisen tuotteen tuontihinnan nousun vaikutus tuojiin riippuu myös niiden mahdollisuudesta siirtää korotus asiakkaidensa maksettavaksi. Mahdollisen hinnankorotuksen siirtoa tuotteen käyttäjien kannettavaksi saattaa helpottaa se, että asianomaisen tuotteen osuus käyttäjien kokonaiskustannuksista on vähäinen (ks. 103 kappale jäljempänä). |
| --- | --- |

(99)

Jos polkumyyntitoimenpiteet otetaan käyttöön, asianomaisesta maasta peräisin olevan tuonnin määrä voisi vähentyä. Ei voida myöskään sulkea pois sitä mahdollisuutta, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto saattaa johtaa tarkasteltavana olevan tuotteen hintojen vähäiseen nousuun yhteisössä, millä olisi vaikutusta tuojien ja kauppiaiden taloudelliseen tilanteeseen. Mainittujen kahden yhteistyössä toimineen tuojan kokonaisliikevaihdosta noin 40 prosenttia on peräisin asianomaisen Intiasta peräisin olevan tuotteen kaupasta. Niiden kymmenestä työntekijästä neljä työskentelee suoraan asianomaisen tuotteen kauppaan liittyvissä tehtävissä. Asianomaisen tuotteen tuontihinnan nousun vaikutus tuojiin riippuu myös niiden mahdollisuudesta siirtää korotus asiakkaidensa maksettavaksi. Mahdollisen hinnankorotuksen siirtoa tuotteen käyttäjien kannettavaksi saattaa helpottaa se, että asianomaisen tuotteen osuus käyttäjien kokonaiskustannuksista on vähäinen (ks. 103 kappale jäljempänä).

| (100) | Tämän perusteella päätellään alustavasti, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotolla ei todennäköisesti ole vakavaa kielteistä vaikutusta yhteisön tuojien tilanteeseen. |
| --- | --- |

(100)

Tämän perusteella päätellään alustavasti, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotolla ei todennäköisesti ole vakavaa kielteistä vaikutusta yhteisön tuojien tilanteeseen.

3.   TUOTETTA KÄYTTÄVÄN TUOTANNONALAN ETU

| (101) | Tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen pääasiallinen käyttäjä on sähköterästä valmistava tuotannonala, jonka osuus kyseisten tuotteiden kokonaiskulutuksesta yhteisössä on noin 80 prosenttia. Tutkimuksessa yhteistyössä toimineet kahdeksan loppukäyttäjää kuluttivat noin 27 prosenttia asianomaisesta maasta yhteisöön joko suoraan tutkimuksen kohteena olevilta intialaisilta tuottajilta tai tuojien/kauppiaiden välityksellä tuotujen tuotteiden kokonaismäärästä. Tutkimuksessa yhteistyössä toimineilta kahdelta intialaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta saatujen tietojen mukaan yhteisön loppukäyttäjien (eli edellä mainittujen kahdeksan yhteistyössä toimineen käyttäjän ja yhteistyöhön osallistumattomien käyttäjien) osuus asianomaisen Intiasta peräisin olevan tuotteen suoran tuonnin kokonaismäärästä on noin 56 prosenttia. Loppuosan (4 prosenttia) tuonnista vastasi yhteisön tuotannonala. |
| --- | --- |

(101)

Tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen pääasiallinen käyttäjä on sähköterästä valmistava tuotannonala, jonka osuus kyseisten tuotteiden kokonaiskulutuksesta yhteisössä on noin 80 prosenttia. Tutkimuksessa yhteistyössä toimineet kahdeksan loppukäyttäjää kuluttivat noin 27 prosenttia asianomaisesta maasta yhteisöön joko suoraan tutkimuksen kohteena olevilta intialaisilta tuottajilta tai tuojien/kauppiaiden välityksellä tuotujen tuotteiden kokonaismäärästä. Tutkimuksessa yhteistyössä toimineilta kahdelta intialaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta saatujen tietojen mukaan yhteisön loppukäyttäjien (eli edellä mainittujen kahdeksan yhteistyössä toimineen käyttäjän ja yhteistyöhön osallistumattomien käyttäjien) osuus asianomaisen Intiasta peräisin olevan tuotteen suoran tuonnin kokonaismäärästä on noin 56 prosenttia. Loppuosan (4 prosenttia) tuonnista vastasi yhteisön tuotannonala.

| (102) | Tutkimuksessa yhteistyössä toimineet käyttäjät katsoivat, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto vaikuttaisi haitallisesti niiden taloudelliseen tilanteeseen toisaalta suoraan, kun niiden Intiasta hankkimien tuotteiden hinta nousisi, ja toisaalta välillisesti, kun yhteisön tuottajat todennäköisesti korottaisivat käyttäjien niiltä hankkimien tuotteiden hintoja. |
| --- | --- |

(102)

Tutkimuksessa yhteistyössä toimineet käyttäjät katsoivat, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto vaikuttaisi haitallisesti niiden taloudelliseen tilanteeseen toisaalta suoraan, kun niiden Intiasta hankkimien tuotteiden hinta nousisi, ja toisaalta välillisesti, kun yhteisön tuottajat todennäköisesti korottaisivat käyttäjien niiltä hankkimien tuotteiden hintoja.

| (103) | Tutkimus osoitti, että tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen osuus yhteistyössä toimineiden käyttäjien kokonaistuotantokustannuksista oli keskimäärin 1 prosentti. Käyttäjien kustannuksiin mahdollisesti kohdistuvat vaikutukset ovat seuraavat: jos polkumyyntitoimenpiteet otetaan käyttöön, käyttäjien tuotantokustannukset voisivat nousta 0,03–0,15 prosenttia (0,15 prosenttia pahimmassa tapauksessa eli jos sekä tarkasteltavana olevan tuotteen että samankaltaisen tuotteen hinnat nousisivat alkuperästä riippumatta tullin määrää vastaavasti ja 0,03 prosenttia siinä tapauksessa, että vain Intiasta hankittavien tuotteiden hinnat nousisivat). Todellisen vaikutuksen arvioidaan todennäköisesti sijoittuvan näiden kahden vaihtoehdon välille seuraavista syistä: Yhteisön tuotannonala nostaisi ehkä hintojaan jossain määrin, mutta samalla se todennäköisesti pyrkisi myös hyödyntämään hintapaineiden vähenemistä ja saamaan takaisin menettämiään markkinaosuuksia hinnoittelemalla tuotteensa kilpailukykyisesti suhteessa intialaisten tuontituotteiden hintoihin. Koska käyttämätöntä kapasiteettia on olemassa, oikeudenmukaisten ja kannattavampien markkinaedellytysten palauttaminen lisäisi varmasti eri alkuperää olevien tuotteiden toimitusmahdollisuuksia ja edistäisi uusi investointeja. Lisäksi noin 15 prosenttia yhteisössä käytetyistä asianomaisista tuotteista hankitaan vaihtoehtoisista lähteistä (eli muilta yhteisön tuottajilta ja muista kolmansista maista kuin Intiasta). Tästä syystä yleinen hintojen kohoaminen on epätodennäköistä. Lopuksi voidaan vielä todeta, että käyttäjät pystyisivät mahdollisesti siirtämään ainakin osan edellä mainitusta vähäisestä tuotantokustannusten noususta tuotteitaan ostavien asiakkaiden kannettavaksi, jolloin lopulliset vaikutukset käyttäjien kannattavuuteen olisivat vielä pienemmät. |
| --- | --- |

(103)

Tutkimus osoitti, että tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen osuus yhteistyössä toimineiden käyttäjien kokonaistuotantokustannuksista oli keskimäärin 1 prosentti. Käyttäjien kustannuksiin mahdollisesti kohdistuvat vaikutukset ovat seuraavat: jos polkumyyntitoimenpiteet otetaan käyttöön, käyttäjien tuotantokustannukset voisivat nousta 0,03–0,15 prosenttia (0,15 prosenttia pahimmassa tapauksessa eli jos sekä tarkasteltavana olevan tuotteen että samankaltaisen tuotteen hinnat nousisivat alkuperästä riippumatta tullin määrää vastaavasti ja 0,03 prosenttia siinä tapauksessa, että vain Intiasta hankittavien tuotteiden hinnat nousisivat). Todellisen vaikutuksen arvioidaan todennäköisesti sijoittuvan näiden kahden vaihtoehdon välille seuraavista syistä: Yhteisön tuotannonala nostaisi ehkä hintojaan jossain määrin, mutta samalla se todennäköisesti pyrkisi myös hyödyntämään hintapaineiden vähenemistä ja saamaan takaisin menettämiään markkinaosuuksia hinnoittelemalla tuotteensa kilpailukykyisesti suhteessa intialaisten tuontituotteiden hintoihin. Koska käyttämätöntä kapasiteettia on olemassa, oikeudenmukaisten ja kannattavampien markkinaedellytysten palauttaminen lisäisi varmasti eri alkuperää olevien tuotteiden toimitusmahdollisuuksia ja edistäisi uusi investointeja. Lisäksi noin 15 prosenttia yhteisössä käytetyistä asianomaisista tuotteista hankitaan vaihtoehtoisista lähteistä (eli muilta yhteisön tuottajilta ja muista kolmansista maista kuin Intiasta). Tästä syystä yleinen hintojen kohoaminen on epätodennäköistä. Lopuksi voidaan vielä todeta, että käyttäjät pystyisivät mahdollisesti siirtämään ainakin osan edellä mainitusta vähäisestä tuotantokustannusten noususta tuotteitaan ostavien asiakkaiden kannettavaksi, jolloin lopulliset vaikutukset käyttäjien kannattavuuteen olisivat vielä pienemmät.

| (104) | Tutkimuksessa yhteistyössä toimineet käyttäjät vastustavat polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönottoa myös siitä syystä, että se estäisi vapaata kilpailua markkinoilla ja auttaisi tosiasiassa palauttamaan komission vuonna 2001 havaitseman kartellin. |
| --- | --- |

(104)

Tutkimuksessa yhteistyössä toimineet käyttäjät vastustavat polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönottoa myös siitä syystä, että se estäisi vapaata kilpailua markkinoilla ja auttaisi tosiasiassa palauttamaan komission vuonna 2001 havaitseman kartellin.

| (105) | Komissio määräsi vuonna 2001 sakot valitukseen osallistuneille kahdelle yhteisön tuottajalle, jotka olivat toukokuun 1992 ja maaliskuun 1998 välisenä aikana harjoittaneet kartellitoimintaa. Tutkimuksessa kävi ilmi, että nämä yhteisön tuotannonalan muodostavat yritykset olivat lopettaneet aiemmin harjoittamansa hinnoista ja markkinoista sopimisen, eikä tätä seikkaa kiistä yksikään osapuoli. Nyt on kyse tasapuolisten toimintaolosuhteiden palauttamisesta intialaisten viejien soveltamien epäterveiden kaupan käytäntöjen aiheuttamien vääristymien jälkeen. Polkumyyntitoimenpiteiden tarkoituksena ei ole pysäyttää tutkimuksen kohteena olevasta maasta yhteisöön suuntautuvaa tuontia vaan poistaa polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin markkinaolosuhteita vääristävät vaikutukset. Tasapuolisten markkinaolosuhteiden palauttamisesta hyötyvät yhteisön tuottajien lisäksi myös vaihtoehtoiset hankintalähteet kuten esimerkiksi muu kuin polkumyynnillä tapahtuva tuonti. Yhteisön tuotannonalan vuosina 1992–1998 harjoittaman kartellitoiminnan ei pitäisi vaikuttaa sen oikeuteen saada suojaa epäterveilta kaupan käytännöiltä perusasetuksen mukaisesti. |
| --- | --- |

(105)

Komissio määräsi vuonna 2001 sakot valitukseen osallistuneille kahdelle yhteisön tuottajalle, jotka olivat toukokuun 1992 ja maaliskuun 1998 välisenä aikana harjoittaneet kartellitoimintaa. Tutkimuksessa kävi ilmi, että nämä yhteisön tuotannonalan muodostavat yritykset olivat lopettaneet aiemmin harjoittamansa hinnoista ja markkinoista sopimisen, eikä tätä seikkaa kiistä yksikään osapuoli. Nyt on kyse tasapuolisten toimintaolosuhteiden palauttamisesta intialaisten viejien soveltamien epäterveiden kaupan käytäntöjen aiheuttamien vääristymien jälkeen. Polkumyyntitoimenpiteiden tarkoituksena ei ole pysäyttää tutkimuksen kohteena olevasta maasta yhteisöön suuntautuvaa tuontia vaan poistaa polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin markkinaolosuhteita vääristävät vaikutukset. Tasapuolisten markkinaolosuhteiden palauttamisesta hyötyvät yhteisön tuottajien lisäksi myös vaihtoehtoiset hankintalähteet kuten esimerkiksi muu kuin polkumyynnillä tapahtuva tuonti. Yhteisön tuotannonalan vuosina 1992–1998 harjoittaman kartellitoiminnan ei pitäisi vaikuttaa sen oikeuteen saada suojaa epäterveilta kaupan käytännöiltä perusasetuksen mukaisesti.

| (106) | Edellä selostettujen havaintojen perusteella voidaan päätellä alustavasti, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto i) ei todennäköisesti vaikuta merkittävästi käyttäjien taloudelliseen tilanteeseen ja ii) sillä ei todennäköisesti ole kielteisiä vaikutuksia yhteisön markkinoiden yleiseen kilpailutilanteeseen. |
| --- | --- |

(106)

Edellä selostettujen havaintojen perusteella voidaan päätellä alustavasti, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto i) ei todennäköisesti vaikuta merkittävästi käyttäjien taloudelliseen tilanteeseen ja ii) sillä ei todennäköisesti ole kielteisiä vaikutuksia yhteisön markkinoiden yleiseen kilpailutilanteeseen.

4.   YHTEISÖN ETUA KOSKEVAT PÄÄTELMÄT

| (107) | Toimenpiteiden käyttöönoton voidaan odottaa antavan yhteisön tuotannonalalle mahdollisuuden saavuttaa takaisin menettämäänsä myyntiä ja markkinaosuuksia ja parantaa kannattavuuttaan. Toisaalta kun otetaan huomioon yhteisön tuotannonalan jatkuvasti heikentyvä tilanne, on olemassa vaara, että jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, tietyt yhteisön tuottajat saattavat sulkea tuotantolaitoksiaan ja irtisanoa osan työvoimastaan. Toimenpiteillä on todennäköisesti joitakin kielteisiä vaikutuksia, jotka näkyvät tuontimäärien vähenemisenä ja tuojille/kauppiaille ja käyttäjille aiheutuvana vähäisenä hintojen nousuna, mutta niiden merkitystä voidaan vähentää siirtämällä hintojen nousu tuotteiden myöhempien käyttäjien kannettavaksi. Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että pakottavia syitä toimenpiteiden käyttöönotosta luopumiselle ei tässä tapauksessa ole ja että toimenpiteiden käyttöönotto olisi yhteisön edun mukaista. |
| --- | --- |

(107)

Toimenpiteiden käyttöönoton voidaan odottaa antavan yhteisön tuotannonalalle mahdollisuuden saavuttaa takaisin menettämäänsä myyntiä ja markkinaosuuksia ja parantaa kannattavuuttaan. Toisaalta kun otetaan huomioon yhteisön tuotannonalan jatkuvasti heikentyvä tilanne, on olemassa vaara, että jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, tietyt yhteisön tuottajat saattavat sulkea tuotantolaitoksiaan ja irtisanoa osan työvoimastaan. Toimenpiteillä on todennäköisesti joitakin kielteisiä vaikutuksia, jotka näkyvät tuontimäärien vähenemisenä ja tuojille/kauppiaille ja käyttäjille aiheutuvana vähäisenä hintojen nousuna, mutta niiden merkitystä voidaan vähentää siirtämällä hintojen nousu tuotteiden myöhempien käyttäjien kannettavaksi. Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että pakottavia syitä toimenpiteiden käyttöönotosta luopumiselle ei tässä tapauksessa ole ja että toimenpiteiden käyttöönotto olisi yhteisön edun mukaista.

H.   EHDOTETUT VÄLIAIKAISET POLKUMYYNTITOIMENPITEET

| (108) | Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja yhteisön etua koskevat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön väliaikaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuva tuonti ei pääsisi aiheuttamaan lisävahinkoa yhteisön tuotannonalalle. |
| --- | --- |

(108)

Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja yhteisön etua koskevat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön väliaikaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuva tuonti ei pääsisi aiheuttamaan lisävahinkoa yhteisön tuotannonalalle.

1.   VAHINGON KORJAAVA TASO

| (109) | Väliaikaisten polkumyyntitoimenpiteiden tason olisi oltava riittävä poistamaan polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko ylittämättä kuitenkaan todettuja polkumyyntimarginaaleja. Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteiden olisi oltava sellaisia, että yhteisön tuotannonala voisi niiden ansiosta saada sellaisen myyntivoiton (ennen veroja), joka voitaisiin kohtuudella saada tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta. |
| --- | --- |

(109)

Väliaikaisten polkumyyntitoimenpiteiden tason olisi oltava riittävä poistamaan polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko ylittämättä kuitenkaan todettuja polkumyyntimarginaaleja. Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteiden olisi oltava sellaisia, että yhteisön tuotannonala voisi niiden ansiosta saada sellaisen myyntivoiton (ennen veroja), joka voitaisiin kohtuudella saada tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta.

| (110) | Käytettävissä olevien tietojen perusteella todettiin alustavasti, että 9,4 prosentin osuutta liikevaihdosta vastaavaa voittomarginaalia voidaan pitää sellaisena sopivana määränä, jonka yhteisön tuotannonalan voitaisiin odottaa saavuttavan ilman vahingollista polkumyyntiä. Valituksen tehneet yhteisön tuottajat katsoivat, että jos polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia ei esiintyisi, ne voisivat kohtuudella odottaa 10–15 prosentin voittomarginaalia. Tutkimuksessa todettiin, että yhteisön tuotannonalan voittomarginaali vuonna 1999, jolloin polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin markkinaosuus oli pienimmillään, oli ollut 12–15 prosenttia liikevaihdosta (ks. 61 kappale edellä). Komissio tutki, voitiinko vuonna 1999 vallinneita markkinaolosuhteita pitää tarkasteltavana olevan tuotteen markkinoiden osalta tavanomaisina olosuhteina. Tutkimus osoitti, että paluu tavanomaisiin kilpailuolosuhteisiin hinta- ja markkinakartellin päättymisen jälkeen oli vaikuttanut hintatasoon ja että keskeisten raaka-aineiden hinta oli noussut merkittävästi vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Näissä oloissa ei pidetä todennäköisenä, että yhteisön tuotannonala olisi voinut saavuttaa 12–15 prosentin kannattavuuden tutkimusajanjakson aikana. Komissio tarkasteli lisäksi Saksan, Ranskan, Italian, Japanin ja Yhdysvaltojen keskuspankkien toimialoittain keräämiä, yritysten tasetietoja koskevia tilastoja. Tietokantaa, johon nämä tiedot kootaan, ylläpitää komissio. Tämä tarkastelu osoitti, että edellä mainituissa suurissa teollisuusmaissa lähinnä vastaavalla alalla toimivien yritysten keskimääräinen voittotaso ennen satunnaisia eriä oli vuoden 2002 osalta 9,4 prosenttia. Otettuaan huomioon kaikki asiaan liittyvät olosuhteet ja tekijät komissio katsoo, että 9,4 prosentin voitto on sellainen kohtuullinen taso, jonka yhteisön tuotannonala voisi saavuttaa, jos polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia ei esiintyisi. |
| --- | --- |

(110)

Käytettävissä olevien tietojen perusteella todettiin alustavasti, että 9,4 prosentin osuutta liikevaihdosta vastaavaa voittomarginaalia voidaan pitää sellaisena sopivana määränä, jonka yhteisön tuotannonalan voitaisiin odottaa saavuttavan ilman vahingollista polkumyyntiä. Valituksen tehneet yhteisön tuottajat katsoivat, että jos polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia ei esiintyisi, ne voisivat kohtuudella odottaa 10–15 prosentin voittomarginaalia. Tutkimuksessa todettiin, että yhteisön tuotannonalan voittomarginaali vuonna 1999, jolloin polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin markkinaosuus oli pienimmillään, oli ollut 12–15 prosenttia liikevaihdosta (ks. 61 kappale edellä). Komissio tutki, voitiinko vuonna 1999 vallinneita markkinaolosuhteita pitää tarkasteltavana olevan tuotteen markkinoiden osalta tavanomaisina olosuhteina. Tutkimus osoitti, että paluu tavanomaisiin kilpailuolosuhteisiin hinta- ja markkinakartellin päättymisen jälkeen oli vaikuttanut hintatasoon ja että keskeisten raaka-aineiden hinta oli noussut merkittävästi vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Näissä oloissa ei pidetä todennäköisenä, että yhteisön tuotannonala olisi voinut saavuttaa 12–15 prosentin kannattavuuden tutkimusajanjakson aikana. Komissio tarkasteli lisäksi Saksan, Ranskan, Italian, Japanin ja Yhdysvaltojen keskuspankkien toimialoittain keräämiä, yritysten tasetietoja koskevia tilastoja. Tietokantaa, johon nämä tiedot kootaan, ylläpitää komissio. Tämä tarkastelu osoitti, että edellä mainituissa suurissa teollisuusmaissa lähinnä vastaavalla alalla toimivien yritysten keskimääräinen voittotaso ennen satunnaisia eriä oli vuoden 2002 osalta 9,4 prosenttia. Otettuaan huomioon kaikki asiaan liittyvät olosuhteet ja tekijät komissio katsoo, että 9,4 prosentin voitto on sellainen kohtuullinen taso, jonka yhteisön tuotannonala voisi saavuttaa, jos polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia ei esiintyisi.

| (111) | Tarvittava hinnankorotus määritettiin tämän jälkeen vertaamalla liiketoimikohtaisesti hinnan alittavuuden laskemisen yhteydessä määritettyä painotettua keskimääräistä tuontihintaa yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla myymän samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin oikaisemalla yhteisön tuotannonalan myyntihintaa niin, että siinä otettiin huomioon edellä mainittu voittomarginaali. Tästä vertailusta ilmenevät erot ilmaistiin tämän jälkeen prosentteina CIF-kokonaistuontiarvosta. |
| --- | --- |

(111)

Tarvittava hinnankorotus määritettiin tämän jälkeen vertaamalla liiketoimikohtaisesti hinnan alittavuuden laskemisen yhteydessä määritettyä painotettua keskimääräistä tuontihintaa yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla myymän samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin oikaisemalla yhteisön tuotannonalan myyntihintaa niin, että siinä otettiin huomioon edellä mainittu voittomarginaali. Tästä vertailusta ilmenevät erot ilmaistiin tämän jälkeen prosentteina CIF-kokonaistuontiarvosta.

| (112) | Hintavertailun tuloksena saatiin seuraavat vahinkomarginaalit:






  Graphite India Limited (GIL) | 20,3 % |
| --- | --- | --- |
| Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited | 12,8 % |

(112)

Hintavertailun tuloksena saatiin seuraavat vahinkomarginaalit:

Graphite India Limited (GIL)

20,3 %

Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited

12,8 %

2.   VÄLIAIKAISET TOIMENPITEET

| (113) | Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti olisi otettava käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli, joka vastaa tasoltaan todettua polkumyyntimarginaalia, mutta ei kuitenkaan ole edellä määriteltyä vahinkomarginaalia korkeampi. |
| --- | --- |

(113)

Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti olisi otettava käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli, joka vastaa tasoltaan todettua polkumyyntimarginaalia, mutta ei kuitenkaan ole edellä määriteltyä vahinkomarginaalia korkeampi.

| (114) | Rinnakkaisen tukien vastaisen menettelyn yhteydessä Intiasta peräisin olevien grafiittielektrodijärjestelmien tuonnissa otetaan käyttöön myös tasoitustullit neuvoston asetuksen (EY) N:o 2026/97 (6), jäljempänä ”tuetun tuonnin perusasetus”, 12 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Koska perusasetuksen 14 artiklan 1 kohdan mukaan mihinkään tuotteeseen ei saa samanaikaisesti soveltaa sekä polkumyynti- että tasoitustulleja saman polkumyynnistä tai vientituesta johtuvan tilanteen korjaamiseksi, on tarpeen selvittää, aiheutuvatko tuki- ja polkumyyntimarginaalit samasta tilanteesta ja jos aiheutuvat, niin missä määrin. |
| --- | --- |

(114)

Rinnakkaisen tukien vastaisen menettelyn yhteydessä Intiasta peräisin olevien grafiittielektrodijärjestelmien tuonnissa otetaan käyttöön myös tasoitustullit neuvoston asetuksen (EY) N:o 2026/97 (6), jäljempänä ”tuetun tuonnin perusasetus”, 12 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Koska perusasetuksen 14 artiklan 1 kohdan mukaan mihinkään tuotteeseen ei saa samanaikaisesti soveltaa sekä polkumyynti- että tasoitustulleja saman polkumyynnistä tai vientituesta johtuvan tilanteen korjaamiseksi, on tarpeen selvittää, aiheutuvatko tuki- ja polkumyyntimarginaalit samasta tilanteesta ja jos aiheutuvat, niin missä määrin.

| (115) | Tukien vastaisessa menettelyssä tutkitut ja tasoitustullin käyttöönoton mahdollistaviksi todetut tukijärjestelmät ovat tuetun tuonnin perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja vientitukia. Näin ollen intialaisille vientiä harjoittaville tuottajille määritetyt väliaikaiset polkumyyntimarginaalit johtuvat osittain näistä vientituista, joiden osalta otetaan käyttöön tasoitustullit, mistä syystä väliaikaisen polkumyyntitullin olisi vastattava tasoltaan tässä menettelyssä todetuista polkumyynti- ja vahinkomarginaaleista sitä, joka on alhaisempi, ja siitä olisi vielä vähennettävä vientitukien vaikutusta tasoittavan väliaikaisen tasoitustullin määrä. |
| --- | --- |

(115)

Tukien vastaisessa menettelyssä tutkitut ja tasoitustullin käyttöönoton mahdollistaviksi todetut tukijärjestelmät ovat tuetun tuonnin perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja vientitukia. Näin ollen intialaisille vientiä harjoittaville tuottajille määritetyt väliaikaiset polkumyyntimarginaalit johtuvat osittain näistä vientituista, joiden osalta otetaan käyttöön tasoitustullit, mistä syystä väliaikaisen polkumyyntitullin olisi vastattava tasoltaan tässä menettelyssä todetuista polkumyynti- ja vahinkomarginaaleista sitä, joka on alhaisempi, ja siitä olisi vielä vähennettävä vientitukien vaikutusta tasoittavan väliaikaisen tasoitustullin määrä.

| (116) | Väliaikaiset polkumyyntitullit olisi näin ollen vahvistettava seuraavasti:









  Yritys | Vahingon korjaava marginaali | Polkumyyntimarginaali | Väliaikainen tasoitustulli | Ehdotus polkumyyntitulliksi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Graphite India Limited (GIL) | 20,3 % | 34,3 % | 14,6 % | 5,7 % |
| Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited | 12,8 % | 24,0 % | 12,8 % | 0 % |
| Kaikki muut | 20,3 % | 34,3 % | 14,6 % | 5,7 % |

(116)

Väliaikaiset polkumyyntitullit olisi näin ollen vahvistettava seuraavasti:

Yritys

Vahingon korjaava marginaali

Polkumyyntimarginaali

Väliaikainen tasoitustulli

Ehdotus polkumyyntitulliksi

Graphite India Limited (GIL)

20,3 %

34,3 %

14,6 %

5,7 %

Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited

12,8 %

24,0 %

12,8 %

0 %

Kaikki muut

20,3 %

34,3 %

14,6 %

5,7 %

3.   LOPPUSÄÄNNÖS

| (117) | Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa ne asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa, voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua tarkastelemaan uudelleen mahdollisista lopullisista tulleista päätettäessä, |
| --- | --- |

(117)

Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa ne asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa, voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua tarkastelemaan uudelleen mahdollisista lopullisista tulleista päätettäessä,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli Intiasta peräisin olevien, CN-koodiin ex 8545 11 00 (Taric-koodi 8545110010) kuuluvien sähköuuneissa käytettävien grafiittielektrodien, joiden näennäistiheys on vähintään 1,65 g/cm3 ja sähkövastus enintään 6,0 μΩm, ja kyseissä elektrodeissa käytettävien, CN-koodiin ex 8545 90 90 (Taric-koodi 8545909010) kuuluvien jatkonippeleiden tuonnissa yhteisöön riippumatta siitä, tuodaanko ne yhdessä vai erikseen.

2.   Vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava väliaikainen polkumyyntitulli on seuraavassa mainittujen yritysten Intiassa tuottamien tuotteiden osalta seuraava:

| Yritys | Väliaikainen tulli | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- |
| Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta – 700016, West Bengal | 5,7 % | A530 |
| Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida – 201301, Uttar Pradesh | 0 % | A531 |
| Kaikki muut | 5,7 % | A999 |

Yritys

Väliaikainen tulli

Taric-lisäkoodi

Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta – 700016, West Bengal

5,7 %

A530

Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida – 201301, Uttar Pradesh

0 %

A531

Kaikki muut

5,7 %

A999

3.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

4.   Edellä tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen yhteisössä edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista.

2 artikla

Asianomaiset osapuolet voivat 15 päivän kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta pyytää, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin, ja ne voivat saman ajan kuluessa esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla komission kuulemiksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 20 artiklan soveltamista.

Asianomaiset osapuolet voivat esittää huomautuksia tämän asetuksen soveltamisesta kuukauden kuluessa sen voimaantulopäivästä neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 19 päivänä toukokuuta 2004.

Komission puolesta

Pascal LAMY

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1.

1

(2)  EUVL L 77, 13.3.2004, s. 12.

2

(3)  EUVL C 197, 21.8.2003, s. 2.

3

(4)  EUVL C 197, 21.8.2003, s. 5.

4

(5)  EYVL L 100, 16.4.2002, s. 1.

5

(6)  EYVL L 288, 21.10.1997, s. 1.

6

---

II Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Neuvosto

| 20.5.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 183/83 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 183/83

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

tehty 17 päivänä toukokuuta 2004,

lentoyhtiöiden PNR-tietojen käsittelemistä ja siirtämistä Yhdysvaltojen sisäisen turvallisuuden ministeriön alaiselle tulli- ja rajavalvontalaitokselle koskevan Euroopan yhteisön ja Amerikan yhdysvaltojen välisen sopimuksen tekemisestä

(2004/496/EY)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 95 artiklan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan ensimmäisen virkkeen kanssa,

ottaa huomioon komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto valtuutti komission 23 päivänä helmikuuta 2004 neuvottelemaan yhteisön puolesta sopimuksen Amerikan yhdysvaltojen kanssa lentoyhtiöiden PNR-tietojen käsittelemisestä ja siirtämisestä Yhdysvaltojen sisäisen turvallisuuden ministeriön alaiselle tulli- ja rajavalvontalaitokselle. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto valtuutti komission 23 päivänä helmikuuta 2004 neuvottelemaan yhteisön puolesta sopimuksen Amerikan yhdysvaltojen kanssa lentoyhtiöiden PNR-tietojen käsittelemisestä ja siirtämisestä Yhdysvaltojen sisäisen turvallisuuden ministeriön alaiselle tulli- ja rajavalvontalaitokselle.

| (2) | Euroopan parlamentti ei ole antanut lausuntoa määräajassa, jonka neuvosto asetti perustamissopimuksen 300 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti lentoyhtiöiden ja matkustajien epävarman tilanteen korjaamiseksi kiireellisesti sekä asianomaisten tahojen taloudellisten etujen suojaamiseksi. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan parlamentti ei ole antanut lausuntoa määräajassa, jonka neuvosto asetti perustamissopimuksen 300 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti lentoyhtiöiden ja matkustajien epävarman tilanteen korjaamiseksi kiireellisesti sekä asianomaisten tahojen taloudellisten etujen suojaamiseksi.

| (3) | Tämä sopimus olisi hyväksyttävä, |
| --- | --- |

(3)

Tämä sopimus olisi hyväksyttävä,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Hyväksytään yhteisön puolesta lentoyhtiöiden PNR-tietojen käsittelemistä ja siirtämistä Yhdysvaltojen sisäisen turvallisuuden ministeriön alaiselle tulli- ja rajavalvontalaitokselle koskeva Euroopan yhteisön ja Amerikan yhdysvaltojen välinen sopimus.

Sopimuksen teksti on tämän päätöksen liitteenä.

2 artikla

Neuvoston puheenjohtajalla on oikeus nimetä yksi tai useampi henkilö, jolla on valtuudet allekirjoittaa sopimus Euroopan yhteisön puolesta.

Tehty Brysselissä 17 päivänä toukokuuta 2004.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

B. COWEN

---

Lentoyhtiöiden PNR-tietojen käsittelemistä ja siirtämistä Yhdysvaltojen sisäisen turvallisuuden ministeriön alaiselle tulli- ja rajavalvontalaitokselle koskeva Euroopan yhteisön ja Amerikan yhdysvaltojen välinen

SOPIMUS

EUROOPAN YHTEISÖ JA AMERIKAN YHDYSVALLAT, jotka

TUNNUSTAVAT, että on tärkeää kunnioittaa perusoikeuksia ja -vapauksia sekä erityisesti yksityisyydensuojaa ja että on tärkeää kunnioittaa näitä arvoja, samalla kun estetään ja torjutaan terrorismia ja siihen liittyvää rikollisuutta sekä muita valtioiden rajat ylittäviä vakavia rikoksia, myös järjestäytynyttä rikollisuutta;

OTTAVAT HUOMIOON Yhdysvaltojen lait ja määräykset, joiden nojalla kaikkien kansainvälistä henkilöliikennettä Yhdysvaltoihin tai Yhdysvalloista harjoittavien lentoyhtiöiden on annettava sisäisen turvallisuuden ministeriön, jäljempänä ”DHS”, alaiselle tulli- ja rajavalvontavirastolle, jäljempänä ”CBP”, sähköinen yhteys kyseisen lentoyhtiön automaattisiin varaus- ja lähtöselvitysjärjestelmiin kerättyihin ja tallennettuihin matkustajarekisteritietoihin, jäljempänä ”PNR-tiedot”;

OTTAVAT HUOMIOON yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY ja erityisesti sen 7 artiklan c alakohdan;

OTTAVAT HUOMIOON CBP:n 11 päivänä toukokuuta 2004 antamat sitoumukset, jotka julkaistaan Yhdysvaltojen virallisessa lehdessä, jäljempänä ”sitoumukset”;

OTTAVAT HUOMIOON direktiivin 95/46/EY 25 artiklan 6 kohdan nojalla 17 päivänä toukokuuta 2004 tehdyn komission päätöksen (2004) 1799, jäljempänä ”päätös”, jolla CBP:n todetaan tarjoavan riittävän suojan liitteessä olevien sitoumusten mukaisesti Euroopan yhteisöstä, jäljempänä ”yhteisö”, toimitettaville PNR-tiedoille, jotka koskevat Yhdysvaltoihin saapuvia tai sieltä lähteviä lentoja;

PANEVAT MERKILLE, että lentoyhtiöiden, joilla on Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden alueella sijaitsevia varaus- ja lähtöselvitysjärjestelmiä, olisi aloitettava PNR-tietojen toimittaminen CBP:lle heti, kun se on teknisesti mahdollista, mutta siihen asti Yhdysvaltojen viranomaisilla olisi oltava suora pääsy näihin tietoihin tämän sopimuksen määräysten mukaisesti;

VAHVISTAVAT, että tämä sopimus ei muodosta ennakkotapausta Yhdysvaltojen ja Euroopan yhteisön välillä tai jommankumman sopimuspuolen ja jonkin toisen valtion välillä muunlaisten tietojen siirtämisestä tulevaisuudessa käytäville keskusteluille ja neuvotteluille;

OTTAVAT HUOMIOON molempien osapuolten sitoutumisen yhteistyöhön soveltuvan ja molempia tyydyttävän ratkaisun pikaiseksi löytämiseksi yhteisöstä Yhdysvaltoihin toimitettavien lentomatkustajien tunnistustietojen (API) käsittelemisen osalta;

OVAT SOPINEET SEURAAVAA:

| 1. | CBP:llä on sähköinen pääsy lentoyhtiöiden Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden alueella sijaitsevissa varaus- ja lähtöselvitysjärjestelmissä, jäljempänä ”varausjärjestelmät”, oleviin PNR-tietoihin ainoastaan päätöksen mukaisesti ja ainoastaan niin kauan kuin päätös on voimassa ja siihen saakka kun käytössä on tyydyttävä järjestelmä, jolla lentoyhtiöt voivat toimittaa nämä tiedot. |
| --- | --- |

1.

CBP:llä on sähköinen pääsy lentoyhtiöiden Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden alueella sijaitsevissa varaus- ja lähtöselvitysjärjestelmissä, jäljempänä ”varausjärjestelmät”, oleviin PNR-tietoihin ainoastaan päätöksen mukaisesti ja ainoastaan niin kauan kuin päätös on voimassa ja siihen saakka kun käytössä on tyydyttävä järjestelmä, jolla lentoyhtiöt voivat toimittaa nämä tiedot.

| 2. | Kansainvälistä henkilöliikennettä Yhdysvalloista tai Yhdysvaltoihin harjoittavien lentoyhtiöiden on käsiteltävä automaattisiin varausjärjestelmiinsä tallennettuja PNR-tietoja vain päätöksen mukaisesti ja tavalla, jota CBP edellyttää Yhdysvaltojen lainsäädännön nojalla, sekä ainoastaan niin kauan kuin päätös on voimassa. |
| --- | --- |

2.

Kansainvälistä henkilöliikennettä Yhdysvalloista tai Yhdysvaltoihin harjoittavien lentoyhtiöiden on käsiteltävä automaattisiin varausjärjestelmiinsä tallennettuja PNR-tietoja vain päätöksen mukaisesti ja tavalla, jota CBP edellyttää Yhdysvaltojen lainsäädännön nojalla, sekä ainoastaan niin kauan kuin päätös on voimassa.

| 3. | CBP panee merkille päätöksen ja toteaa, että sillä pannaan täytäntöön sen liitteenä olevat sitoumukset. |
| --- | --- |

3.

CBP panee merkille päätöksen ja toteaa, että sillä pannaan täytäntöön sen liitteenä olevat sitoumukset.

| 4. | CBP käsittelee saamansa PNR-tiedot ja kohtelee niiden koskemia henkilöitä voimassa olevan Yhdysvaltojen lainsäädännön ja perustuslain säännösten mukaisesti ilman erityisesti kansallisuuteen ja asuinmaahan perustuvaa syrjintää. |
| --- | --- |

4.

CBP käsittelee saamansa PNR-tiedot ja kohtelee niiden koskemia henkilöitä voimassa olevan Yhdysvaltojen lainsäädännön ja perustuslain säännösten mukaisesti ilman erityisesti kansallisuuteen ja asuinmaahan perustuvaa syrjintää.

| 5. | CBP ja Euroopan komissio tarkastelevat säännöllisesti yhdessä tämän sopimuksen täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

5.

CBP ja Euroopan komissio tarkastelevat säännöllisesti yhdessä tämän sopimuksen täytäntöönpanoa.

| 6. | Jos Euroopan unionissa otetaan käyttöön lentomatkustajien tunnistusjärjestelmä, jonka mukaisesti lentoyhtiöiden on annettava viranomaisille pääsy niitä matkustajia koskeviin PNR-tietoihin, joiden kyseessä olevaan matkaan sisältyy lento Euroopan unioniin tai Euroopan unionista, DHS:n on mahdollisuuksien mukaan ja vastavuoroisuusperiaatetta tarkasti noudattaen edistettävä aktiivisesti toimivaltansa piiriin kuuluvien lentoyhtiöiden tekemää yhteistyötä. |
| --- | --- |

6.

Jos Euroopan unionissa otetaan käyttöön lentomatkustajien tunnistusjärjestelmä, jonka mukaisesti lentoyhtiöiden on annettava viranomaisille pääsy niitä matkustajia koskeviin PNR-tietoihin, joiden kyseessä olevaan matkaan sisältyy lento Euroopan unioniin tai Euroopan unionista, DHS:n on mahdollisuuksien mukaan ja vastavuoroisuusperiaatetta tarkasti noudattaen edistettävä aktiivisesti toimivaltansa piiriin kuuluvien lentoyhtiöiden tekemää yhteistyötä.

| 7. | Tämä sopimus tulee voimaan, kun se allekirjoitetaan. Kumpikin osapuoli voi milloin tahansa päättää tämän sopimuksen voimassaolon ilmoittamalla asiasta diplomaattisia kanavia käyttäen. Sopimuksen päättäminen tulee voimaan yhdeksänkymmenen (90) päivän kuluttua päivästä, jona sopimuksen päättämisestä on ilmoitettu toiselle osapuolelle. Tätä sopimusta voidaan muuttaa milloin tahansa keskinäisellä kirjallisella sopimuksella. |
| --- | --- |

7.

Tämä sopimus tulee voimaan, kun se allekirjoitetaan. Kumpikin osapuoli voi milloin tahansa päättää tämän sopimuksen voimassaolon ilmoittamalla asiasta diplomaattisia kanavia käyttäen. Sopimuksen päättäminen tulee voimaan yhdeksänkymmenen (90) päivän kuluttua päivästä, jona sopimuksen päättämisestä on ilmoitettu toiselle osapuolelle. Tätä sopimusta voidaan muuttaa milloin tahansa keskinäisellä kirjallisella sopimuksella.

| 8. | Tällä sopimuksella ei ole tarkoitus poiketa osapuolten lainsäädännöstä eikä muuttaa sitä. Tällä sopimuksella ei luoda tai myönnetä millekään yksityiselle tai julkiselle henkilölle tai osapuolelle minkäänlaisia oikeuksia tai etuja. |
| --- | --- |

8.

Tällä sopimuksella ei ole tarkoitus poiketa osapuolten lainsäädännöstä eikä muuttaa sitä. Tällä sopimuksella ei luoda tai myönnetä millekään yksityiselle tai julkiselle henkilölle tai osapuolelle minkäänlaisia oikeuksia tai etuja.

Allekirjoitettu ... ... (päiväys)

Tämä sopimus on laadittu kahtena alkuperäiskappaleena englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, latvian, liettuan, maltan, portugalin, puolan, ranskan, ruotsin, saksan, slovakian, slovenian, suomen, tanskan, tšekin, unkarin ja viron kielellä, ja jokainen teksti on todistusvoimainen. Jos tulkinnassa ilmenee ristiriitaisuutta, englanninkielinen sopimusteksti on ratkaiseva.

Euroopan yhteisön puolesta

...

...

Amerikan yhdysvaltojen puolesta

Tom RIDGE

Yhdysvaltojen sisäisen turvallisuuden ministeri

---

Komissio

| 20.5.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 183/86 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 183/86

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 17. toukokuuta 2004,

tiettyjen Venäjältä peräisin olevien sähköteknisestä teräksestä valmistettujen suuntaisrakeisten levyvalmisteiden tuonnin yhteydessä esitetyn sitoumuksen hyväksymisestä tehdyn päätöksen N:o 303/96/EHTY kumoamisesta

(2004/497/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), jäljempänä ”perusasetus”, ja erityisesti sen 8 ja 9 artiklan,

on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

| | |
| --- | --- |

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Kumotaan päätöksen N:o 303/96/EHTY 2 artikla.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 17 päivänä toukokuuta 2004.

Komission puolesta

Pascal LAMY

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 461/2004 (EUVL L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  EYVL L 42, 20.2.1996, s. 7.

2

(3)  EYVL L 308, 29.11.1996, s. 11, päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä N:o 435/2001/EHTY (EYVL L 63, 3.3.2001, s. 14).

3

(4)  EYVL C 53, 20.2.2001, s. 13.

4

(5)  EYVL L 149, 7.6.2002, s. 3, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1310/2002 (EYVL L 192, 20.7.2002, s. 9).

5

(6)  EYVL C 186, 6.8.2002, s. 15.

6

(7)  EYVL C 242, 8.10.2002, s. 16.

7

(8)  EYVL L 25, 31.1.2003, s. 7.

8

(9)  EUVL L 182, 19.5.2004, s. 5.

9

---

| 20.5.2004 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 183/88 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2004

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 183/88

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 18 päivänä toukokuuta 2004,

muun muassa Ukrainasta peräisin olevan piikarbidin tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn yhteydessä tarjotun sitoumuksen hyväksymisestä

(2004/498/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), jäljempänä ”perusasetus”, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 461/2004 (2), ja erityisesti sen 8 artiklan, 11 artiklan 3 kohdan, 21 artiklan ja 22 artiklan c alakohdan,

on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   MENETTELY

1.   Voimassa olevat toimenpiteet

| (1) | Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1100/2000 (3) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Ukrainasta peräisin olevan piikarbidin, jäljempänä ”tarkasteltavana oleva tuote”, tuonnissa. Asetusta (EY) N:o 1100/2000 muutettiin asetuksella (EY) N:o 991/2004 (4). |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1100/2000 (3) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Ukrainasta peräisin olevan piikarbidin, jäljempänä ”tarkasteltavana oleva tuote”, tuonnissa. Asetusta (EY) N:o 1100/2000 muutettiin asetuksella (EY) N:o 991/2004 (4).

| (2) | Vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana nettohintaan sovellettava tulli on 24 prosenttia Ukrainasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa. |
| --- | --- |

(2)

Vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana nettohintaan sovellettava tulli on 24 prosenttia Ukrainasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa.

2.   Tutkimus

| (3) | Komissio ilmoitti 20 päivänä maaliskuuta 2004Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (5) voimassa olevia toimenpiteitä, jäljempänä ”toimenpiteet”, koskevan osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanosta perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan ja 22 artiklan c alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(3)

Komissio ilmoitti 20 päivänä maaliskuuta 2004Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (5) voimassa olevia toimenpiteitä, jäljempänä ”toimenpiteet”, koskevan osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanosta perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan ja 22 artiklan c alakohdan mukaisesti.

| (4) | Tarkastelu pantiin vireille komission aloitteesta sen selvittämiseksi, olisiko Euroopan unionin 1 päivänä toukokuuta 2004 tapahtuvan laajentumisen, jäljempänä ”laajentuminen”, seurauksena ja yhteisön etu huomioon ottaen tarpeen mukauttaa toimenpiteitä kaikkiin asianomaisiin osapuoliin, käyttäjät, jakelijat ja kuluttajat mukaan luettuina, kohdistuvien äkillisten ja kohtuuttoman kielteisten vaikutusten välttämiseksi. |
| --- | --- |

(4)

Tarkastelu pantiin vireille komission aloitteesta sen selvittämiseksi, olisiko Euroopan unionin 1 päivänä toukokuuta 2004 tapahtuvan laajentumisen, jäljempänä ”laajentuminen”, seurauksena ja yhteisön etu huomioon ottaen tarpeen mukauttaa toimenpiteitä kaikkiin asianomaisiin osapuoliin, käyttäjät, jakelijat ja kuluttajat mukaan luettuina, kohdistuvien äkillisten ja kohtuuttoman kielteisten vaikutusten välttämiseksi.

| (5) | Kaikille asianomaisille osapuolille kuten yhteisön tuotannonalalle, tuottajien tai käyttäjien järjestöille yhteisössä, viejille/tuottajille asianomaisessa maassa, tuojille ja niiden järjestöille ja asianomaisen maan toimivaltaisille viranomaisille sekä asianomaisille osapuolille Euroopan unioniin 1 päivänä toukokuuta 2004 liittyneissä kymmenessä uudessa jäsenvaltiossa ilmoitettiin tutkimuksen vireillepanosta ja niille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja toimittaa tietoja ja asiaa tukeva näyttö tarkastelun vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Mahdollisuus tulla kuulluiksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä. |
| --- | --- |

(5)

Kaikille asianomaisille osapuolille kuten yhteisön tuotannonalalle, tuottajien tai käyttäjien järjestöille yhteisössä, viejille/tuottajille asianomaisessa maassa, tuojille ja niiden järjestöille ja asianomaisen maan toimivaltaisille viranomaisille sekä asianomaisille osapuolille Euroopan unioniin 1 päivänä toukokuuta 2004 liittyneissä kymmenessä uudessa jäsenvaltiossa ilmoitettiin tutkimuksen vireillepanosta ja niille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja toimittaa tietoja ja asiaa tukeva näyttö tarkastelun vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Mahdollisuus tulla kuulluiksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.

3.   Tutkimuksen tulokset

| (6) | Kuten asetuksessa (EY) N:o 991/2004 esitetään, tutkimuksessa pääteltiin, että toimenpiteiden mukauttaminen on yhteisön edun mukaista edellyttäen, että mukautus ei huomattavasti vähennä kaupan suojan toivottua tasoa. |
| --- | --- |

(6)

Kuten asetuksessa (EY) N:o 991/2004 esitetään, tutkimuksessa pääteltiin, että toimenpiteiden mukauttaminen on yhteisön edun mukaista edellyttäen, että mukautus ei huomattavasti vähennä kaupan suojan toivottua tasoa.

4.   Sitoumus

| (7) | Komissio ehdotti asetuksen (EY) N:o 991/2004 päätelmien perusteella perusasetuksen 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti sitoumusta asianomaiselle yritykselle. Tämän johdosta kyseinen Ukrainassa toimiva tarkasteltavana olevan tuotteen vientiä harjoittava tuottaja (OJSC ”Zaporozhsky Abrasivny Combinat”) tarjosi sitoumusta. |
| --- | --- |

(7)

Komissio ehdotti asetuksen (EY) N:o 991/2004 päätelmien perusteella perusasetuksen 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti sitoumusta asianomaiselle yritykselle. Tämän johdosta kyseinen Ukrainassa toimiva tarkasteltavana olevan tuotteen vientiä harjoittava tuottaja (OJSC ”Zaporozhsky Abrasivny Combinat”) tarjosi sitoumusta.

| (8) | Olisi huomattava, että perusasetuksen 22 artiklan c alakohdan mukaisesti kyseistä sitoumusta pidetään erityistoimenpiteenä, sillä se ei asetuksen (EY) N:o 991/2004 päätelmien mukaisesti suoraan vastaa polkumyyntitullia. |
| --- | --- |

(8)

Olisi huomattava, että perusasetuksen 22 artiklan c alakohdan mukaisesti kyseistä sitoumusta pidetään erityistoimenpiteenä, sillä se ei asetuksen (EY) N:o 991/2004 päätelmien mukaisesti suoraan vastaa polkumyyntitullia.

| (9) | Sitoumus velvoittaa kuitenkin asetuksen (EY) N:o 991/2004 mukaisesti vientiä harjoittavan tuottajan noudattamaan tuonnin enimmäismääriä, ja jotta sitoumusta voidaan valvoa, asianomainen vientiä harjoittava tuottaja on myös sitoutunut yleisesti noudattamaan perinteisiä myynnin rakenteitaan kymmenessä uudessa jäsenvaltiossa oleville yksittäisille asiakkaille suuntautuvassa myynnissään. Vientiä harjoittava tuottaja on myös tietoinen siitä, että jos näiden kaupan perinteisten rakenteiden todetaan muuttuneen merkittävästi tai jos ilmenee, että sitoumuksen valvonta on jostain syystä vaikeutunut tai käynyt mahdottomaksi, komissiolla on oikeus peruuttaa yrityksen esittämää sitoumusta koskeva hyväksyntä ja ottaa sen sijaan käyttöön lopulliset polkumyyntitullit tai komissio voi mukauttaa enimmäismäärää taikka toteuttaa muita korjaavia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(9)

Sitoumus velvoittaa kuitenkin asetuksen (EY) N:o 991/2004 mukaisesti vientiä harjoittavan tuottajan noudattamaan tuonnin enimmäismääriä, ja jotta sitoumusta voidaan valvoa, asianomainen vientiä harjoittava tuottaja on myös sitoutunut yleisesti noudattamaan perinteisiä myynnin rakenteitaan kymmenessä uudessa jäsenvaltiossa oleville yksittäisille asiakkaille suuntautuvassa myynnissään. Vientiä harjoittava tuottaja on myös tietoinen siitä, että jos näiden kaupan perinteisten rakenteiden todetaan muuttuneen merkittävästi tai jos ilmenee, että sitoumuksen valvonta on jostain syystä vaikeutunut tai käynyt mahdottomaksi, komissiolla on oikeus peruuttaa yrityksen esittämää sitoumusta koskeva hyväksyntä ja ottaa sen sijaan käyttöön lopulliset polkumyyntitullit tai komissio voi mukauttaa enimmäismäärää taikka toteuttaa muita korjaavia toimenpiteitä.

| (10) | Sitoumuksen ehtona on myös, että jos sitä jollakin tavalla rikotaan, komissio voi peruuttaa hyväksyntänsä ja ottaa sen sijaan käyttöön lopulliset polkumyyntitullit. |
| --- | --- |

(10)

Sitoumuksen ehtona on myös, että jos sitä jollakin tavalla rikotaan, komissio voi peruuttaa hyväksyntänsä ja ottaa sen sijaan käyttöön lopulliset polkumyyntitullit.

| (11) | Yritys toimittaa lisäksi komissiolle säännöllisesti yksityiskohtaisia tietoja yhteisöön suuntautuvasta viennistään, joten komissio voi valvoa tehokkaasti sitoumuksen noudattamista. |
| --- | --- |

(11)

Yritys toimittaa lisäksi komissiolle säännöllisesti yksityiskohtaisia tietoja yhteisöön suuntautuvasta viennistään, joten komissio voi valvoa tehokkaasti sitoumuksen noudattamista.

| (12) | Jotta komissio voisi valvoa tehokkaasti asianomaisen yrityksen antaman sitoumuksen noudattamista, sitoumukseen perustuvaa vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevaa ilmoitusta tulliviranomaiselle esitettäessä vapautus polkumyyntitullista on mahdollista saada ainoastaan esittämällä kauppalasku, johon sisältyvät ainakin asetuksen (EY) N:o 991/2004 liitteessä mainitut tiedot. Edellä tarkoitetut tiedot ovat välttämättömiä myös siksi, että tulliviranomaiset voisivat riittävällä tarkkuudella varmistua siitä, että lähetys vastaa kaupallisia asiakirjoja. Jos tällaista laskua ei esitetä tai jos se ei vastaa tullille esitettyä tuotetta, on sovellettava asianmukaista polkumyyntitullia. |
| --- | --- |

(12)

Jotta komissio voisi valvoa tehokkaasti asianomaisen yrityksen antaman sitoumuksen noudattamista, sitoumukseen perustuvaa vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevaa ilmoitusta tulliviranomaiselle esitettäessä vapautus polkumyyntitullista on mahdollista saada ainoastaan esittämällä kauppalasku, johon sisältyvät ainakin asetuksen (EY) N:o 991/2004 liitteessä mainitut tiedot. Edellä tarkoitetut tiedot ovat välttämättömiä myös siksi, että tulliviranomaiset voisivat riittävällä tarkkuudella varmistua siitä, että lähetys vastaa kaupallisia asiakirjoja. Jos tällaista laskua ei esitetä tai jos se ei vastaa tullille esitettyä tuotetta, on sovellettava asianmukaista polkumyyntitullia.

| (13) | Edellä esitetyn perusteella tarjottua sitoumusta pidetään hyväksyttävänä. |
| --- | --- |

(13)

Edellä esitetyn perusteella tarjottua sitoumusta pidetään hyväksyttävänä.

| (14) | Sitoumuksen hyväksyntä on voimassa kuuden kuukauden ajan sanotun kuitenkaan rajoittamatta toimenpiteiden tavanomaista kestoa, ja sen voimassaolo päättyy kyseisen ajan kuluttua, ellei komissio pidä asianmukaisena pidentää erityistoimenpiteen soveltamisaikaa uudella kuuden kuukauden ajanjaksolla, |
| --- | --- |

(14)

Sitoumuksen hyväksyntä on voimassa kuuden kuukauden ajan sanotun kuitenkaan rajoittamatta toimenpiteiden tavanomaista kestoa, ja sen voimassaolo päättyy kyseisen ajan kuluttua, ellei komissio pidä asianmukaisena pidentää erityistoimenpiteen soveltamisaikaa uudella kuuden kuukauden ajanjaksolla,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Hyväksytään seuraavassa mainitun vientiä harjoittavan tuottajan Ukrainasta peräisin olevan piikarbidin tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn yhteydessä tarjoama sitoumus.

| Maa | Yritys | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- |
| Ukraina | Tuottaja ja viejä OJSC ”Zaporozhsky Abrasivny Combinat”, Zaporožje, Ukraina; ostaja tuojana toimiva ensimmäinen riippumaton asiakas yhteisössä | A523 |

Maa

Yritys

Taric-lisäkoodi

Ukraina

Tuottaja ja viejä OJSC ”Zaporozhsky Abrasivny Combinat”, Zaporožje, Ukraina; ostaja tuojana toimiva ensimmäinen riippumaton asiakas yhteisössä

A523

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, ja sitä sovelletaan kuuden kuukauden ajan.

Tehty Brysselissä 18 päivänä toukokuuta 2004.

Komission puolesta

Komission jäsen

Pascal LAMY

---

(1)  EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1.

1

(2)  EUVL L 77, 13.3.2004, s. 12.

2

(3)  EYVL L 125, 26.5.2000, s. 3.

3

(4)  EUVL L 182, 19.5.2004, s. 18.

4

(5)  EUVL C 70, 20.3.2004, s. 15.

5

---