# Europos Sąjungos C 235/2009

| | ISSN 1725-521X
  doi:10.3000/1725521X.C_2009.235.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 235 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 52 tomas2009m. rugsėjo 30d. |

ISSN 1725-521X

doi:10.3000/1725521X.C_2009.235.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 235

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

52 tomas2009m. rugsėjo 30d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | II   Komunikatai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Komisija |
| 2009/C 235/01 | Leidimas teikti valstybės pagalbą remiantis EB sutarties 87 ir 88 straipsnių nuostatomis – Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja (
  1
  ) | 1 |
| 2009/C 235/02 | Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla COMP/M.5610 – Predica/SFL/Parholding) (
  1
  ) | 5 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Komisija

2009/C 235/01

Leidimas teikti valstybės pagalbą remiantis EB sutarties 87 ir 88 straipsnių nuostatomis – Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja (
  1
  )

1

1

2009/C 235/02

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla COMP/M.5610 – Predica/SFL/Parholding) (
  1
  )

1

5

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Komisija |
| 2009/C 235/03 | Euro kursas | 6 |
| 2009/C 235/04 | Komisijos komunikatas – Valstybės pagalbos taisyklių taikymo plačiajuosčio ryšio tinklų sparčiam diegimui Bendrijos gairės (
  1
  ) | 7 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Komisija

2009/C 235/03

Euro kursas

6

2009/C 235/04

Komisijos komunikatas – Valstybės pagalbos taisyklių taikymo plačiajuosčio ryšio tinklų sparčiam diegimui Bendrijos gairės (
  1
  )

1

7

| | V   Skelbimai |
| --- | --- |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Komisija |
| 2009/C 235/05 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.5549 – EDF/Segebel) (
  1
  ) | 26 |
| 2009/C 235/06 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.5502 – Merck/Schering-Plough) (
  1
  ) | 27 |
| | KITI AKTAI |
| | Komisija |
| 2009/C 235/07 | Paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį | 28 |
| 2009/C 235/08 | Paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį | 32 |

V   Skelbimai

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Komisija

2009/C 235/05

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.5549 – EDF/Segebel) (
  1
  )

1

26

2009/C 235/06

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.5502 – Merck/Schering-Plough) (
  1
  )

1

27

KITI AKTAI

Komisija

2009/C 235/07

Paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį

28

2009/C 235/08

Paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Komisija

| 30.9.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 235/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 235/1

---

Leidimas teikti valstybės pagalbą remiantis EB sutarties 87 ir 88 straipsnių nuostatomis

Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja

(Tekstas svarbus EEE)

2009/C 235/01

| Sprendimo priėmimo data | 2009 7 13 |
| --- | --- |
| Valstybės pagalbos nuorodos numeris | NN 32/09 |
| Valstybė narė | Jungtinė Karalystė |
| Regionas | — |
| Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas | Enterprise Management Incentives (EMI) |
| Teisinis pagrindas | Income Tax (Earnings and Pensions) Act 2003, Taxation of Chargeable Gains Act 1992 (TCGA), Social Security Contributions and Benefits Act 1992 |
| Pagalbos priemonės rūšis | Pagalbos schema |
| Tikslas | Mažos ir vidutinės įmonės, Užimtumas, Rizikos kapitalas |
| Pagalbos forma | Mokesčių lengvata |
| Biudžetas | Planuojamos metinės išlaidos 210 mln. GBP |
| Pagalbos intensyvumas | — |
| Trukmė | iki 2018 4 6 |
| Ekonomikos sektorius | Visi sektoriai |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | HM Revenue & Customs |
| UNITED KINGDOM |

Sprendimo priėmimo data

2009 7 13

Valstybės pagalbos nuorodos numeris

NN 32/09

Valstybė narė

Jungtinė Karalystė

Regionas

—

Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas

Enterprise Management Incentives (EMI)

Teisinis pagrindas

Income Tax (Earnings and Pensions) Act 2003, Taxation of Chargeable Gains Act 1992 (TCGA), Social Security Contributions and Benefits Act 1992

Pagalbos priemonės rūšis

Pagalbos schema

Tikslas

Mažos ir vidutinės įmonės, Užimtumas, Rizikos kapitalas

Pagalbos forma

Mokesčių lengvata

Biudžetas

Planuojamos metinės išlaidos 210 mln. GBP

Pagalbos intensyvumas

—

Trukmė

iki 2018 4 6

Ekonomikos sektorius

Visi sektoriai

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

HM Revenue & Customs

UNITED KINGDOM

Kita informacija

—

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lt.htm

| Sprendimo priėmimo data | 2009 8 14 |
| --- | --- |
| Valstybės pagalbos nuorodos numeris | N 220/09 |
| Valstybė narė | Vokietija |
| Regionas | Mecklenburg-Vorpommern |
| Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas | Richtlinie für die Übernahme von Bürgschaften des Landes Mecklenburg-Vorpommern zugunsten von Unternehmen in Schwierigkeiten (Sanierungs-Bürgschaftsrichtlinie) |
| Teisinis pagrindas | Haushaltsgesetz des Landes Mecklenburg-Vorpommern in der jeweils gültigen Fassung, insb. § 14 Abs. 1;
  Landeshaushaltsordnung und dazu erlassene Verwaltungsvorschriften, insbesondere § 39 LHO |
| Pagalbos priemonės rūšis | Pagalbos schema |
| Tikslas | Ekonominių sunkumų turinčių įmonių sanavimas, Ekonominių sunkumų turinčių įmonių restruktūrizavimas |
| Pagalbos forma | Garantija |
| Biudžetas | Planuojamos metinės išlaidos 10 mln. EUR |
| Pagalbos intensyvumas | — |
| Trukmė | 2009 3 1–2019 3 1 |
| Ekonomikos sektorius | Visi sektoriai |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Finanzministerium Mecklenburg-Vorpommern und zuständiges Fachministerium Finanzministerium Mecklenburg-Vorpommern |
| Schloßstr. 9—11 |
| 19053 Schwerin |
| DEUTSCHLAND |

Sprendimo priėmimo data

2009 8 14

Valstybės pagalbos nuorodos numeris

N 220/09

Valstybė narė

Vokietija

Regionas

Mecklenburg-Vorpommern

Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas

Richtlinie für die Übernahme von Bürgschaften des Landes Mecklenburg-Vorpommern zugunsten von Unternehmen in Schwierigkeiten (Sanierungs-Bürgschaftsrichtlinie)

Teisinis pagrindas

Haushaltsgesetz des Landes Mecklenburg-Vorpommern in der jeweils gültigen Fassung, insb. § 14 Abs. 1;

Landeshaushaltsordnung und dazu erlassene Verwaltungsvorschriften, insbesondere § 39 LHO

Pagalbos priemonės rūšis

Pagalbos schema

Tikslas

Ekonominių sunkumų turinčių įmonių sanavimas, Ekonominių sunkumų turinčių įmonių restruktūrizavimas

Pagalbos forma

Garantija

Biudžetas

Planuojamos metinės išlaidos 10 mln. EUR

Pagalbos intensyvumas

—

Trukmė

2009 3 1–2019 3 1

Ekonomikos sektorius

Visi sektoriai

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Finanzministerium Mecklenburg-Vorpommern und zuständiges Fachministerium Finanzministerium Mecklenburg-Vorpommern

Schloßstr. 9—11

19053 Schwerin

DEUTSCHLAND

| und zuständiges Fachministerium, i.d.R. das Ministerium für Wirtschaft, Arbeit und Tourismus Mecklenburg-Vorpommern |
| --- |
| Johannes-Stelling-Str. 14 |
| 19053 Schwerin |
| DEUTSCHLAND |

und zuständiges Fachministerium, i.d.R. das Ministerium für Wirtschaft, Arbeit und Tourismus Mecklenburg-Vorpommern

Johannes-Stelling-Str. 14

19053 Schwerin

DEUTSCHLAND

Kita informacija

—

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lt.htm

| Sprendimo priėmimo data | 2009 9 3 |
| --- | --- |
| Valstybės pagalbos nuorodos numeris | N 355/09 |
| Valstybė narė | Vengrija |
| Regionas | — |
| Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas | Prolongation and modification of the Hungarian bank support scheme N 664/08 |
| Teisinis pagrindas | Reinforcement of the Stability of the Financial Intermediary System (2008. évi CIV. törvény a pénzügyi közvetítőrendszer stabilitásának erősítéséről) |
| Pagalbos priemonės rūšis | Pagalbos schema |
| Tikslas | Pagalba po reikšmingų ekonominių sukrėtimų |
| Pagalbos forma | Garantija, kapitalo atkūrimas |
| Biudžetas | Bendras biudžetas: kapitalo atkūrimui – 300 mlrd. HUF, garantijai – 1 500 mlrd. HUF |
| Pagalbos intensyvumas | — |
| Trukmė | iki 2009 12 31 |
| Ekonomikos sektorius | Finansinis tarpininkavimas |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Ministry of finance |
| Kita informacija | — |

Sprendimo priėmimo data

2009 9 3

Valstybės pagalbos nuorodos numeris

N 355/09

Valstybė narė

Vengrija

Regionas

—

Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas

Prolongation and modification of the Hungarian bank support scheme N 664/08

Teisinis pagrindas

Reinforcement of the Stability of the Financial Intermediary System (2008. évi CIV. törvény a pénzügyi közvetítőrendszer stabilitásának erősítéséről)

Pagalbos priemonės rūšis

Pagalbos schema

Tikslas

Pagalba po reikšmingų ekonominių sukrėtimų

Pagalbos forma

Garantija, kapitalo atkūrimas

Biudžetas

Bendras biudžetas: kapitalo atkūrimui – 300 mlrd. HUF, garantijai – 1 500 mlrd. HUF

Pagalbos intensyvumas

—

Trukmė

iki 2009 12 31

Ekonomikos sektorius

Finansinis tarpininkavimas

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Ministry of finance

Kita informacija

—

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lt.htm

| Sprendimo priėmimo data | 2009 6 26 |
| --- | --- |
| Valstybės pagalbos nuorodos numeris | N 356/09 |
| Valstybė narė | Airija |
| Regionas | — |
| Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas | Anglo-Irish Bank |
| Teisinis pagrindas | The Credit Institutions (Financial Support) Act 2008 |
| Pagalbos priemonės rūšis | Individuali pagalba |
| Tikslas | Pagalba po reikšmingų ekonominių sukrėtimų |
| Pagalbos forma | Kita su nuosavu kapitalu susijusi pagalba |
| Biudžetas | Bendra suteiktos pagalbos suma 4 000 mln. EUR |
| Pagalbos intensyvumas | — |
| Trukmė | 2009 6 26–2009 12 26 |
| Ekonomikos sektorius | Finansinis tarpininkavimas |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | The Minister, acting on behalf of the Government, in accordance with the Act. Department of Finance |
| Government Building |
| Upper Merrion Street |
| Dublin 2 |
| IRELAND |

Sprendimo priėmimo data

2009 6 26

Valstybės pagalbos nuorodos numeris

N 356/09

Valstybė narė

Airija

Regionas

—

Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas

Anglo-Irish Bank

Teisinis pagrindas

The Credit Institutions (Financial Support) Act 2008

Pagalbos priemonės rūšis

Individuali pagalba

Tikslas

Pagalba po reikšmingų ekonominių sukrėtimų

Pagalbos forma

Kita su nuosavu kapitalu susijusi pagalba

Biudžetas

Bendra suteiktos pagalbos suma 4 000 mln. EUR

Pagalbos intensyvumas

—

Trukmė

2009 6 26–2009 12 26

Ekonomikos sektorius

Finansinis tarpininkavimas

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

The Minister, acting on behalf of the Government, in accordance with the Act. Department of Finance

Government Building

Upper Merrion Street

Dublin 2

IRELAND

Kita informacija

—

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lt.htm

| Sprendimo priėmimo data | 2009 9 3 |
| --- | --- |
| Valstybės pagalbos nuorodos numeris | N 376/09 |
| Valstybė narė | Vokietija |
| Regionas | Brandenburg |
| Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas | Förderrichtlinie des Ministerium für Wirtschaft zur Gewährung von Zuwendungen zur Konsolidierung und Standortsicherung für kleine und mittlere Unternehmen im Land Brandenburg — Konsolidierungs- und Standortsicherungsprogramm (KoSta) |
| Teisinis pagrindas | Haushaltsordnung des Landes Brandenburg (Landeshaushaltsordnung — LHO) mit den dazugehörigen Verwaltungsvorschriften (VV-LHO) |
| Pagalbos priemonės rūšis | Pagalbos schema |
| Tikslas | Ekonominių sunkumų turinčių įmonių sanavimas, Ekonominių sunkumų turinčių įmonių restruktūrizavimas |
| Pagalbos forma | Palūkanų subsidija |
| Biudžetas | Planuojamos metinės išlaidos 10 mln. EUR; Bendra suteiktos pagalbos suma 30 mln. EUR |
| Pagalbos intensyvumas | — |
| Trukmė | 2009 10 10–2012 10 9 |
| Ekonomikos sektorius | Visi sektoriai |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Investitionsbank des Landes Brandenburg (ILB) |
| Steinstraße 104—106 |
| 14480 Potsdam |
| DEUTSCHLAND |

Sprendimo priėmimo data

2009 9 3

Valstybės pagalbos nuorodos numeris

N 376/09

Valstybė narė

Vokietija

Regionas

Brandenburg

Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas

Förderrichtlinie des Ministerium für Wirtschaft zur Gewährung von Zuwendungen zur Konsolidierung und Standortsicherung für kleine und mittlere Unternehmen im Land Brandenburg — Konsolidierungs- und Standortsicherungsprogramm (KoSta)

Teisinis pagrindas

Haushaltsordnung des Landes Brandenburg (Landeshaushaltsordnung — LHO) mit den dazugehörigen Verwaltungsvorschriften (VV-LHO)

Pagalbos priemonės rūšis

Pagalbos schema

Tikslas

Ekonominių sunkumų turinčių įmonių sanavimas, Ekonominių sunkumų turinčių įmonių restruktūrizavimas

Pagalbos forma

Palūkanų subsidija

Biudžetas

Planuojamos metinės išlaidos 10 mln. EUR; Bendra suteiktos pagalbos suma 30 mln. EUR

Pagalbos intensyvumas

—

Trukmė

2009 10 10–2012 10 9

Ekonomikos sektorius

Visi sektoriai

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Investitionsbank des Landes Brandenburg (ILB)

Steinstraße 104—106

14480 Potsdam

DEUTSCHLAND

Kita informacija

—

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lt.htm

---

| 30.9.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 235/5 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 235/5

---

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai

(Byla COMP/M.5610 – Predica/SFL/Parholding)

(Tekstas svarbus EEE)

2009/C 235/02

2009 m. rugsėjo 24 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su bendrąja rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik prancūzų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm). Dokumento numeris 32009M5610. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Bendrijos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm). Dokumento numeris 32009M5610. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Bendrijos teisės aktų.

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Komisija

| 30.9.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 235/6 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 235/6

---

Euro kursas (1)

2009 m. rugsėjo 29 d.

2009/C 235/03

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,4549 |
| JPY | Japonijos jena | 130,91 |
| DKK | Danijos krona | 7,4440 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,91180 |
| SEK | Švedijos krona | 10,2330 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,5124 |
| ISK | Islandijos krona | |
| NOK | Norvegijos krona | 8,5150 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 25,180 |
| EEK | Estijos kronos | 15,6466 |
| HUF | Vengrijos forintas | 269,55 |
| LTL | Lietuvos litas | 3,4528 |
| LVL | Latvijos latas | 0,7063 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,2135 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,1926 |
| TRY | Turkijos lira | 2,1680 |
| AUD | Australijos doleris | 1,6690 |
| CAD | Kanados doleris | 1,5861 |
| HKD | Honkongo doleris | 11,2758 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 2,0361 |
| SGD | Singapūro doleris | 2,0641 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 725,71 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 10,8180 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 9,9341 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,2708 |
| IDR | Indonezijos rupija | 14 148,90 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 5,0711 |
| PHP | Filipinų pesas | 69,240 |
| RUB | Rusijos rublis | 43,8814 |
| THB | Tailando batas | 48,906 |
| BRL | Brazilijos realas | 2,6088 |
| MXN | Meksikos pesas | 19,7575 |
| INR | Indijos rupija | 70,0030 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,4549

JPY

Japonijos jena

130,91

DKK

Danijos krona

7,4440

GBP

Svaras sterlingas

0,91180

SEK

Švedijos krona

10,2330

CHF

Šveicarijos frankas

1,5124

ISK

Islandijos krona

NOK

Norvegijos krona

8,5150

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

25,180

EEK

Estijos kronos

15,6466

HUF

Vengrijos forintas

269,55

LTL

Lietuvos litas

3,4528

LVL

Latvijos latas

0,7063

PLN

Lenkijos zlotas

4,2135

RON

Rumunijos lėja

4,1926

TRY

Turkijos lira

2,1680

AUD

Australijos doleris

1,6690

CAD

Kanados doleris

1,5861

HKD

Honkongo doleris

11,2758

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

2,0361

SGD

Singapūro doleris

2,0641

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 725,71

ZAR

Pietų Afrikos randas

10,8180

CNY

Kinijos ženminbi juanis

9,9341

HRK

Kroatijos kuna

7,2708

IDR

Indonezijos rupija

14 148,90

MYR

Malaizijos ringitas

5,0711

PHP

Filipinų pesas

69,240

RUB

Rusijos rublis

43,8814

THB

Tailando batas

48,906

BRL

Brazilijos realas

2,6088

MXN

Meksikos pesas

19,7575

INR

Indijos rupija

70,0030

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

| 30.9.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 235/7 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 235/7

---

Komisijos komunikatas

Valstybės pagalbos taisyklių taikymo plačiajuosčio ryšio tinklų sparčiam diegimui Bendrijos gairės

(Tekstas svarbus EEE)

2009/C 235/04

1.   ĮVADAS

| 1. | Galimybė naudotis plačiajuosčiu ryšiu yra svarbiausias informacinių ir ryšių technologijų (IRT) plėtros, diegimo ir taikymo ūkyje ir visuomenės gyvenime veiksnys. Plačiajuostis ryšys yra svarbus strateginiu požiūriu, nes jis leidžia greičiau pritaikyti šias technologijas visų ekonomikos sektorių augimui ir inovacijoms juose skatinti, taip pat socialinei ir teritorinei sanglaudai didinti. Komisija aktyviai prisideda prie to, kad visi Europos piliečiai turėtų plačias galimybes naudotis plačiajuosčio ryšio paslaugomis, kaip nustatyta Lisabonos strategijoje ir paskesniuose komunikatuose (1). |
| --- | --- |

1.

Galimybė naudotis plačiajuosčiu ryšiu yra svarbiausias informacinių ir ryšių technologijų (IRT) plėtros, diegimo ir taikymo ūkyje ir visuomenės gyvenime veiksnys. Plačiajuostis ryšys yra svarbus strateginiu požiūriu, nes jis leidžia greičiau pritaikyti šias technologijas visų ekonomikos sektorių augimui ir inovacijoms juose skatinti, taip pat socialinei ir teritorinei sanglaudai didinti. Komisija aktyviai prisideda prie to, kad visi Europos piliečiai turėtų plačias galimybes naudotis plačiajuosčio ryšio paslaugomis, kaip nustatyta Lisabonos strategijoje ir paskesniuose komunikatuose (1).

| 2. | 2008 m. lapkričio 26 d. Komisija patvirtino Europos ekonomikos atkūrimo planą (toliau – atkūrimo planas) (2), kaip Europos finansų ir ekonomikos krizės valdymo priemonę. Plačiajuosčio ryšio strategija – svarbi atkūrimo plano dalis (3). Pirmiausia šiuo planu siekiama paskatinti ES investicijas į nustatytus strateginius sektorius, pvz., plačiajuosčio ryšio, nes artimiausiu metu tai gali padėti sustiprinti ekonomiką, o vėliau – sukurti būtiniausias tvaraus ekonomikos augimo infrastruktūras. |
| --- | --- |

2.

2008 m. lapkričio 26 d. Komisija patvirtino Europos ekonomikos atkūrimo planą (toliau – atkūrimo planas) (2), kaip Europos finansų ir ekonomikos krizės valdymo priemonę. Plačiajuosčio ryšio strategija – svarbi atkūrimo plano dalis (3). Pirmiausia šiuo planu siekiama paskatinti ES investicijas į nustatytus strateginius sektorius, pvz., plačiajuosčio ryšio, nes artimiausiu metu tai gali padėti sustiprinti ekonomiką, o vėliau – sukurti būtiniausias tvaraus ekonomikos augimo infrastruktūras.

| 3. | Komisija, rengdama atkūrimo planą ir siekdama užtikrinti, kad iki 2010 m. visi piliečiai galėtų naudotis sparčiuoju internetu, nusprendė skirti 1,02 mlrd. EUR Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai (EŽŪFKP). Dalis šios sumos bus skirta plačiajuosčio ryšio infrastruktūrai diegti kaimo vietovėse siekiant padėti kaimo vietovėms prisijungti prie interneto, sukurti naujas darbo vietas ir padėti įmonėms toliau augti (4). Be to, kai kurios valstybės narės jau paskelbė planus, kuriais remiamos investicijos ne tik į sparčiojo plačiajuosčio ryšio infrastruktūrą, skirtą kaimo ir nepakankamai aptarnaujamoms vietovėms, bet taip pat paspartinti labai sparčių naujos kartos prieigos tinklų (toliau – NKP) (5) diegimą dideliuose savo teritorijų plotuose, įskaitant miesto zonas ar zonas, kurias jau aptarnauja bazinio plačiajuosčio ryšio infrastruktūros. |
| --- | --- |

3.

Komisija, rengdama atkūrimo planą ir siekdama užtikrinti, kad iki 2010 m. visi piliečiai galėtų naudotis sparčiuoju internetu, nusprendė skirti 1,02 mlrd. EUR Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai (EŽŪFKP). Dalis šios sumos bus skirta plačiajuosčio ryšio infrastruktūrai diegti kaimo vietovėse siekiant padėti kaimo vietovėms prisijungti prie interneto, sukurti naujas darbo vietas ir padėti įmonėms toliau augti (4). Be to, kai kurios valstybės narės jau paskelbė planus, kuriais remiamos investicijos ne tik į sparčiojo plačiajuosčio ryšio infrastruktūrą, skirtą kaimo ir nepakankamai aptarnaujamoms vietovėms, bet taip pat paspartinti labai sparčių naujos kartos prieigos tinklų (toliau – NKP) (5) diegimą dideliuose savo teritorijų plotuose, įskaitant miesto zonas ar zonas, kurias jau aptarnauja bazinio plačiajuosčio ryšio infrastruktūros.

| 4. | Reikėtų prisiminti, kad dokumente „Valstybės pagalbos veiksmų planas – Mažesnė ir tikslingesnė valstybės pagalba: 2005–2009 m. valstybės pagalbos reformos programa“ (6) Komisija nurodė, jog tam tikromis aplinkybėmis valstybės pagalbos priemonės gali būti veiksmingos priemonės siekti bendrojo intereso tikslų. Teikiant valstybės pagalbą, galima išspręsti rinkos nepakankamumo problemą ir taip gerinti rinkos veikimą bei didinti konkurencingumą. Be to, kai rinkos duoda veiksmingų rezultatų, tačiau jie laikomi sanglaudos politikos požiūriu nepakankamais, valstybės pagalba gali būti naudojama labiau pageidaujamiems, teisingesniems rinkos rezultatams gauti. Pirmiausia tikslinga valstybės intervencija plačiajuosčio ryšio srityje gali padėti sumažinti „skaitmeninę atskirtį“ (7), dėl kurios tam tikros šalies vietovės arba tam tikri jos regionai, kuriuose teikiamos įperkamos ir konkurencingos plačiajuosčio ryšio paslaugos, atskiriamos nuo vietovių, kuriose tokios paslaugos neteikiamos. |
| --- | --- |

4.

Reikėtų prisiminti, kad dokumente „Valstybės pagalbos veiksmų planas – Mažesnė ir tikslingesnė valstybės pagalba: 2005–2009 m. valstybės pagalbos reformos programa“ (6) Komisija nurodė, jog tam tikromis aplinkybėmis valstybės pagalbos priemonės gali būti veiksmingos priemonės siekti bendrojo intereso tikslų. Teikiant valstybės pagalbą, galima išspręsti rinkos nepakankamumo problemą ir taip gerinti rinkos veikimą bei didinti konkurencingumą. Be to, kai rinkos duoda veiksmingų rezultatų, tačiau jie laikomi sanglaudos politikos požiūriu nepakankamais, valstybės pagalba gali būti naudojama labiau pageidaujamiems, teisingesniems rinkos rezultatams gauti. Pirmiausia tikslinga valstybės intervencija plačiajuosčio ryšio srityje gali padėti sumažinti „skaitmeninę atskirtį“ (7), dėl kurios tam tikros šalies vietovės arba tam tikri jos regionai, kuriuose teikiamos įperkamos ir konkurencingos plačiajuosčio ryšio paslaugos, atskiriamos nuo vietovių, kuriose tokios paslaugos neteikiamos.

| 5. | Kartu būtina užtikrinti, kad dėl valstybės pagalbos nebūtų nuslopintas rinkos dalyvių iniciatyvumas plačiajuosčio ryšio sektoriuje. Jei valstybės pagalba plačiajuosčiam ryšiui bus teikiama vietovėse, į kurias rinkos operatoriai ir šiaip norėtų investuoti arba jau investavo, tai galėtų turėti neigiamos įtakos investicijoms, kurias plačiajuosčio ryšio operatoriai jau padarė rinkos sąlygomis, ir gerokai sumažinti rinkos operatorių paskatas visų pirma investuoti į plačiajuostį ryšį. Tokiais atvejais valstybės pagalba plačiajuosčiam ryšiui galėtų tapti neveiksminga tikslui pasiekti. Valstybės pagalbos kontrolės plačiajuosčio ryšio sektoriuje pagrindinis tikslas – užtikrinti, kad taikant valstybės pagalbos priemones būtų pasiekta didesnė plačiajuosčio ryšio aprėptis ir skverbtis arba kad tai būtų užtikrinta greičiau, palyginti su tuo, kas būtų padaryta be pagalbos, ir užtikrinti, kad teigiamas pagalbos poveikis atsvertų neigiamą, susijusį su konkurencijos iškraipymu. |
| --- | --- |

5.

Kartu būtina užtikrinti, kad dėl valstybės pagalbos nebūtų nuslopintas rinkos dalyvių iniciatyvumas plačiajuosčio ryšio sektoriuje. Jei valstybės pagalba plačiajuosčiam ryšiui bus teikiama vietovėse, į kurias rinkos operatoriai ir šiaip norėtų investuoti arba jau investavo, tai galėtų turėti neigiamos įtakos investicijoms, kurias plačiajuosčio ryšio operatoriai jau padarė rinkos sąlygomis, ir gerokai sumažinti rinkos operatorių paskatas visų pirma investuoti į plačiajuostį ryšį. Tokiais atvejais valstybės pagalba plačiajuosčiam ryšiui galėtų tapti neveiksminga tikslui pasiekti. Valstybės pagalbos kontrolės plačiajuosčio ryšio sektoriuje pagrindinis tikslas – užtikrinti, kad taikant valstybės pagalbos priemones būtų pasiekta didesnė plačiajuosčio ryšio aprėptis ir skverbtis arba kad tai būtų užtikrinta greičiau, palyginti su tuo, kas būtų padaryta be pagalbos, ir užtikrinti, kad teigiamas pagalbos poveikis atsvertų neigiamą, susijusį su konkurencijos iškraipymu.

| 6. | Reikėtų atminti, kad elektroninių ryšių reguliavimo sistema taip pat taikoma su plačiajuosčio ryšio prieiga susijusiems klausimams (8). Taigi, šiuo metu didmeninėms plačiajuosčio ryšio rinkoms visose valstybėse narėse taikomas ex ante reguliavimas. Šioje srityje Komisija (9) ir nacionalinės valdžios institucijos (10) jau ėmėsi įvairių iniciatyvų, kuriomis siekiama spręsti naujas NKP tinklų reguliavimo problemas, pirmiausia prieigos klausimus. |
| --- | --- |

6.

Reikėtų atminti, kad elektroninių ryšių reguliavimo sistema taip pat taikoma su plačiajuosčio ryšio prieiga susijusiems klausimams (8). Taigi, šiuo metu didmeninėms plačiajuosčio ryšio rinkoms visose valstybėse narėse taikomas ex ante reguliavimas. Šioje srityje Komisija (9) ir nacionalinės valdžios institucijos (10) jau ėmėsi įvairių iniciatyvų, kuriomis siekiama spręsti naujas NKP tinklų reguliavimo problemas, pirmiausia prieigos klausimus.

| 7. | Šiose gairėse apibendrinama Komisijos politika Sutartyje nustatytas valstybės pagalbos taisykles taikant priemonėms, kuriomis remiamas įprastų plačiajuosčio ryšio tinklų diegimas (2 skirsnis), ir nagrinėjami įvairūs klausimai, susiję su priemonių, kuriomis siekiama paskatinti ir paremti spartų NKP tinklų diegimą (3 skirsnis), vertinimu. |
| --- | --- |

7.

Šiose gairėse apibendrinama Komisijos politika Sutartyje nustatytas valstybės pagalbos taisykles taikant priemonėms, kuriomis remiamas įprastų plačiajuosčio ryšio tinklų diegimas (2 skirsnis), ir nagrinėjami įvairūs klausimai, susiję su priemonių, kuriomis siekiama paskatinti ir paremti spartų NKP tinklų diegimą (3 skirsnis), vertinimu.

| 8. | Komisija šiame komunikate nustatytas gaires taikys vertindama valstybės pagalbą plačiajuosčiam ryšiui ir taip užtikrins didesnį teisinį savo priimamų sprendimų tikrumą ir skaidrumą. |
| --- | --- |

8.

Komisija šiame komunikate nustatytas gaires taikys vertindama valstybės pagalbą plačiajuosčiam ryšiui ir taip užtikrins didesnį teisinį savo priimamų sprendimų tikrumą ir skaidrumą.

2.   KOMISIJOS POLITIKA VALSTYBĖS PAGALBOS PLAČIAJUOSČIO RYŠIO PROJEKTAMS SRITYJE

2.1.   Valstybės pagalbos taisyklių taikymas

| 9. | Komisija labai palankiai vertina valstybės priemones, kuriomis kaimo ir nepakankamai aptarnaujamose vietovėse diegiamas plačiajuostis ryšys, tačiau kritikuoja pagalbos priemones, taikomas vietovėse, kuriose jau sukurta plačiajuosčio ryšio infrastruktūra ir veikia konkurencija. Valstybės intervencija, kuria remiamas plačiajuosčio ryšio diegimas, atitinka valstybės pagalbos teikimo sąlygas, apibrėžtas 87 straipsnio 1 dalyje, o šios pagalbos suderinamumą su bendrąja rinka Komisija iki šiol daugiausia vertindavo vadovaudamasi 87 straipsnio 3 dalimi. 2.2 ir 2.3 skirsniuose bendrais bruožais apibūdinama Komisijos valstybės pagalbos politika, susijusi su priemonėmis, kuriomis remiamas plačiajuosčio ryšio tinklų diegimas. |
| --- | --- |

9.

Komisija labai palankiai vertina valstybės priemones, kuriomis kaimo ir nepakankamai aptarnaujamose vietovėse diegiamas plačiajuostis ryšys, tačiau kritikuoja pagalbos priemones, taikomas vietovėse, kuriose jau sukurta plačiajuosčio ryšio infrastruktūra ir veikia konkurencija. Valstybės intervencija, kuria remiamas plačiajuosčio ryšio diegimas, atitinka valstybės pagalbos teikimo sąlygas, apibrėžtas 87 straipsnio 1 dalyje, o šios pagalbos suderinamumą su bendrąja rinka Komisija iki šiol daugiausia vertindavo vadovaudamasi 87 straipsnio 3 dalimi. 2.2 ir 2.3 skirsniuose bendrais bruožais apibūdinama Komisijos valstybės pagalbos politika, susijusi su priemonėmis, kuriomis remiamas plačiajuosčio ryšio tinklų diegimas.

2.2.   87 straipsnio 1 dalis: pagalbos buvimas

| 10. | EB steigimo sutarties 87 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad „valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai“. Vadinasi, kad priemonė būtų laikoma valstybės pagalba, ji turi atitikti visas šias sąlygas:






  a) | priemonė turi būti finansuojama iš valstybės išteklių; |
| --- | --- | --- |

10.

EB steigimo sutarties 87 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad „valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai“. Vadinasi, kad priemonė būtų laikoma valstybės pagalba, ji turi atitikti visas šias sąlygas:

a)

priemonė turi būti finansuojama iš valstybės išteklių;

| b) | ją taikant, įmonėms turi būti suteikiamas ekonominis pranašumas; |
| --- | --- |

b)

ją taikant, įmonėms turi būti suteikiamas ekonominis pranašumas;

| c) | šis pranašumas turi būti išskirtinis ir iškraipyti konkurenciją arba kelti tokią grėsmę; |
| --- | --- |

c)

šis pranašumas turi būti išskirtinis ir iškraipyti konkurenciją arba kelti tokią grėsmę;

| d) | priemonė turi daryti įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

d)

priemonė turi daryti įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.

| 11. | Kaip matyti iš Komisijos sprendimų dėl valstybės pagalbos priėmimo plačiajuosčio ryšio srityje praktikos, viešoji parama plačiajuosčio ryšio projektams dažnai apima valstybės pagalbos, apibrėžtos Sutarties 87 straipsnio 1 dalyje, elementus (11). |
| --- | --- |

11.

Kaip matyti iš Komisijos sprendimų dėl valstybės pagalbos priėmimo plačiajuosčio ryšio srityje praktikos, viešoji parama plačiajuosčio ryšio projektams dažnai apima valstybės pagalbos, apibrėžtos Sutarties 87 straipsnio 1 dalyje, elementus (11).

| 12. | Pirma, taikant minėtas priemones, paprastai naudojami valstybės ištekliai (pavyzdžiui, kai valstybė remia plačiajuosčio ryšio projektus teikdama subsidijas, mokesčių lengvatas arba kitokias lengvatinio finansavimo sąlygas) (12). |
| --- | --- |

12.

Pirma, taikant minėtas priemones, paprastai naudojami valstybės ištekliai (pavyzdžiui, kai valstybė remia plačiajuosčio ryšio projektus teikdama subsidijas, mokesčių lengvatas arba kitokias lengvatinio finansavimo sąlygas) (12).

| 13. | Antra, kalbant apie paramą ūkinei veiklai, valstybės priemonės, kuriomis remiami plačiajuosčio ryšio diegimo projektai, paprastai būna susijusios su ūkinės veiklos vykdymu (pavyzdžiui, plačiajuosčio ryšio infrastruktūros kūrimu, naudojimu ir galimybių naudotis plačiajuosčio ryšio infrastruktūra užtikrinimu, įskaitant tranzitinio tinklo įrangą ir antžeminę įrangą, kaip antai, fiksuotas, antžeminis bevielis, palydovinis ryšys arba šių technologijų derinimas). Tačiau išimtiniais atvejais, kai tokiu būdu finansuojamas tinklas nenaudojamas komerciniais tikslais (pvz., tai tinklas, suteikiantis plačiajuosčio ryšio prieigą tik nekomercinių interneto svetainių veikimui užtikrinti, nekomercinėms paslaugoms teikti ir nekomercinei informacijai skelbti) (13), valstybei tokiu būtų įsikišus įmonėms nebūtų teikiamas ekonominis pranašumas, todėl tokia priemonė nebūtų valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties 87 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

13.

Antra, kalbant apie paramą ūkinei veiklai, valstybės priemonės, kuriomis remiami plačiajuosčio ryšio diegimo projektai, paprastai būna susijusios su ūkinės veiklos vykdymu (pavyzdžiui, plačiajuosčio ryšio infrastruktūros kūrimu, naudojimu ir galimybių naudotis plačiajuosčio ryšio infrastruktūra užtikrinimu, įskaitant tranzitinio tinklo įrangą ir antžeminę įrangą, kaip antai, fiksuotas, antžeminis bevielis, palydovinis ryšys arba šių technologijų derinimas). Tačiau išimtiniais atvejais, kai tokiu būdu finansuojamas tinklas nenaudojamas komerciniais tikslais (pvz., tai tinklas, suteikiantis plačiajuosčio ryšio prieigą tik nekomercinių interneto svetainių veikimui užtikrinti, nekomercinėms paslaugoms teikti ir nekomercinei informacijai skelbti) (13), valstybei tokiu būtų įsikišus įmonėms nebūtų teikiamas ekonominis pranašumas, todėl tokia priemonė nebūtų valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties 87 straipsnio 1 dalyje.

| 14. | Trečia, kalbant apie tokio pranašumo suteikimą, pagalba paprastai tiesiogiai teikiama tinklo investuotojams (14), kurie dažniausiai pasirenkami rengiant viešą konkursą (15). Nors rengiant konkursą ir užtikrinama, kad pagalba neviršytų tam tikram projektui reikalingos minimalios sumos, konkurso laimėtojas, gavęs finansinę paramą, galėtų vykdyti komercinę veiklą tokiomis sąlygomis, kokių šiaip rinkoje nebūtų. Netiesioginiai pagalbos gavėjai gali būti trečiųjų šalių operatoriai, kuriems suteikiama didmeninė prieiga prie minėtu būdu sukurtos infrastruktūros, taip pat verslo klientai, kuriems suteikiama galimybė naudotis plačiajuosčiu ryšiu tokiomis sąlygomis, kurių nebūtų be valstybės intervencijos (16). |
| --- | --- |

14.

Trečia, kalbant apie tokio pranašumo suteikimą, pagalba paprastai tiesiogiai teikiama tinklo investuotojams (14), kurie dažniausiai pasirenkami rengiant viešą konkursą (15). Nors rengiant konkursą ir užtikrinama, kad pagalba neviršytų tam tikram projektui reikalingos minimalios sumos, konkurso laimėtojas, gavęs finansinę paramą, galėtų vykdyti komercinę veiklą tokiomis sąlygomis, kokių šiaip rinkoje nebūtų. Netiesioginiai pagalbos gavėjai gali būti trečiųjų šalių operatoriai, kuriems suteikiama didmeninė prieiga prie minėtu būdu sukurtos infrastruktūros, taip pat verslo klientai, kuriems suteikiama galimybė naudotis plačiajuosčiu ryšiu tokiomis sąlygomis, kurių nebūtų be valstybės intervencijos (16).

| 15. | Ketvirta, kalbant apie atrankos kriterijus, valstybės priemonės, kuriomis remiami plačiajuosčio ryšio tinklai, yra atrankinio pobūdžio, nes jos skirtos įmonėms, vykdančioms veiklą tik tam tikruose regionuose arba tik tam tikruose bendros elektroninių ryšių paslaugų rinkos segmentuose. Be to, kalbant apie konkurencijos iškraipymą, valstybės intervencija siekiama taip pakeisti esamas rinkos sąlygas, kad naujomis sąlygomis kai kurios įmonės nuspręstų naudotis atrinktų, o ne esamų paslaugų teikėjų paslaugomis, kurios, kaip rinkos veikimu pagrįstas alternatyvus sprendimas, galbūt yra brangesnės (17). Todėl plačiajuosčio ryšio paslaugos atsiradimas apskritai arba mažesne kaina, nei būtų buvę be pagalbos, iškraipo konkurenciją. Be to, dėl valstybės paramos plačiajuosčiam ryšiui gali sumažėti pelningumas ir gali būti išstumtos rinkos dalyvių, kurie šiaip būtų linkę investuoti į pasirinktą vietovę arba į tam tikras jos dalis, investicijos. |
| --- | --- |

15.

Ketvirta, kalbant apie atrankos kriterijus, valstybės priemonės, kuriomis remiami plačiajuosčio ryšio tinklai, yra atrankinio pobūdžio, nes jos skirtos įmonėms, vykdančioms veiklą tik tam tikruose regionuose arba tik tam tikruose bendros elektroninių ryšių paslaugų rinkos segmentuose. Be to, kalbant apie konkurencijos iškraipymą, valstybės intervencija siekiama taip pakeisti esamas rinkos sąlygas, kad naujomis sąlygomis kai kurios įmonės nuspręstų naudotis atrinktų, o ne esamų paslaugų teikėjų paslaugomis, kurios, kaip rinkos veikimu pagrįstas alternatyvus sprendimas, galbūt yra brangesnės (17). Todėl plačiajuosčio ryšio paslaugos atsiradimas apskritai arba mažesne kaina, nei būtų buvę be pagalbos, iškraipo konkurenciją. Be to, dėl valstybės paramos plačiajuosčiam ryšiui gali sumažėti pelningumas ir gali būti išstumtos rinkos dalyvių, kurie šiaip būtų linkę investuoti į pasirinktą vietovę arba į tam tikras jos dalis, investicijos.

| 16. | Galiausiai, kadangi valstybės intervencija gali pakenkti kitų valstybių narių paslaugų teikėjams, tokia pagalba taip pat turi poveikį prekybai, nes elektroninių ryšių paslaugų rinkos (įskaitant didmenines ir mažmenines plačiajuosčio ryšio rinkas) yra atviros operatorių ir paslaugų teikėjų konkurencijai (18). |
| --- | --- |

16.

Galiausiai, kadangi valstybės intervencija gali pakenkti kitų valstybių narių paslaugų teikėjams, tokia pagalba taip pat turi poveikį prekybai, nes elektroninių ryšių paslaugų rinkos (įskaitant didmenines ir mažmenines plačiajuosčio ryšio rinkas) yra atviros operatorių ir paslaugų teikėjų konkurencijai (18).

2.2.1.   Pagalbos nebuvimas: rinkos ekonomikos investuotojo principo taikymas

| 17. | Jei valstybė remia plačiajuosčio ryšio diegimą, įsigydama įmonės, kuri įgyvendins projektą, akcijų arba skirdama šiai įmonei kapitalo injekciją, iškyla būtinybė įvertinti, ar tokia investicija nėra valstybės pagalba. Sutarties 295 straipsnyje nustatyta, kad „ši Sutartis jokiu būdu nepažeidžia valstybių narių normų, reglamentuojančių nuosavybės sistemą“. Pagal Europos Bendrijų Teisingumo Teismo (toliau – Teismas) praktiką, vadovaujantis vienodo požiūrio principu, darytina išvada, kad valstybės kapitalas, tiesiogiai arba netiesiogiai perleistas įmonei naudoti įprastas rinkos sąlygas atitinkančiomis sąlygomis, negali būti laikomas valstybės pagalba. |
| --- | --- |

17.

Jei valstybė remia plačiajuosčio ryšio diegimą, įsigydama įmonės, kuri įgyvendins projektą, akcijų arba skirdama šiai įmonei kapitalo injekciją, iškyla būtinybė įvertinti, ar tokia investicija nėra valstybės pagalba. Sutarties 295 straipsnyje nustatyta, kad „ši Sutartis jokiu būdu nepažeidžia valstybių narių normų, reglamentuojančių nuosavybės sistemą“. Pagal Europos Bendrijų Teisingumo Teismo (toliau – Teismas) praktiką, vadovaujantis vienodo požiūrio principu, darytina išvada, kad valstybės kapitalas, tiesiogiai arba netiesiogiai perleistas įmonei naudoti įprastas rinkos sąlygas atitinkančiomis sąlygomis, negali būti laikomas valstybės pagalba.

| 18. | Jei valstybės investuotojo įsigyjamos akcijos arba jo atliekamos kapitalo injekcijos neteikia didelių vilčių gauti pelno (net ir tolimoje ateityje), tokia intervencija turi būti laikoma valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties 87 straipsnyje, o jos suderinamumas su bendrąja rinka turi būti vertinamas remiantis tik toje nuostatoje nustatytais kriterijais (19). |
| --- | --- |

18.

Jei valstybės investuotojo įsigyjamos akcijos arba jo atliekamos kapitalo injekcijos neteikia didelių vilčių gauti pelno (net ir tolimoje ateityje), tokia intervencija turi būti laikoma valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties 87 straipsnyje, o jos suderinamumas su bendrąja rinka turi būti vertinamas remiantis tik toje nuostatoje nustatytais kriterijais (19).

| 19. | Privataus rinkos ekonomikos investuotojo į plačiajuosčio ryšio sektorių principo taikymą Komisija išnagrinėjo Amsterdamo sprendime (20). Kaip pabrėžiama šiame sprendime, valstybės investicijos atitiktis rinkos sąlygoms turi būti nuodugniai ir išsamiai įrodyta nurodant, kad nemažai prisideda privatūs investuotojai arba kad parengtas patikimas verslo planas, kuriame nurodyta tinkama investicijų grąža. Jei projekte dalyvauja privatūs investuotojai, taikoma sine qua non sąlyga, kad su investicija susijusią komercinę riziką jie prisiimtų tokiomis pačiomis sąlygomis, kaip ir valstybės investuotojas. |
| --- | --- |

19.

Privataus rinkos ekonomikos investuotojo į plačiajuosčio ryšio sektorių principo taikymą Komisija išnagrinėjo Amsterdamo sprendime (20). Kaip pabrėžiama šiame sprendime, valstybės investicijos atitiktis rinkos sąlygoms turi būti nuodugniai ir išsamiai įrodyta nurodant, kad nemažai prisideda privatūs investuotojai arba kad parengtas patikimas verslo planas, kuriame nurodyta tinkama investicijų grąža. Jei projekte dalyvauja privatūs investuotojai, taikoma sine qua non sąlyga, kad su investicija susijusią komercinę riziką jie prisiimtų tokiomis pačiomis sąlygomis, kaip ir valstybės investuotojas.

2.2.2.   Pagalbos nebuvimas: kompensacija už viešąsias paslaugas ir Altmark kriterijai

| 20. | Tam tikrais atvejais valstybės narės gali manyti, kad galimybės naudotis plačiajuosčio ryšio tinklu suteikimas turėtų būti laikomas bendros ekonominės svarbos paslauga (BESP), kaip apibrėžta Sutarties 86 straipsnio 2 dalyje (21). |
| --- | --- |

20.

Tam tikrais atvejais valstybės narės gali manyti, kad galimybės naudotis plačiajuosčio ryšio tinklu suteikimas turėtų būti laikomas bendros ekonominės svarbos paslauga (BESP), kaip apibrėžta Sutarties 86 straipsnio 2 dalyje (21).

| 21. | Pagal Teismo praktiką, jei įvykdomos keturios pagrindinės sąlygos (dažniausiai vadinamos Altmark kriterijais), valstybės finansuojamam BESP teikimui Sutarties 87 straipsnio 1 dalis gali būti netaikoma (22). Toliau pateikiamos minėtos keturios sąlygos: a) pagalbos gavėjui pagal valstybės taikomą BESP finansavimo priemonę turi būti oficialiai pavesta teikti BESP, aiškiai nustatant su tuo susijusias pareigas; b) kad pagalbą gaunančiai įmonei nebūtų suteiktas ekonominis pranašumas prieš įmones konkurentes, turi būti iš anksto nešališkai ir skaidriai nustatyti kompensacijos apskaičiavimo parametrai; c) kompensacija negali viršyti sumos, būtinos visoms BESP teikimo išlaidoms arba jų daliai padengti, atsižvelgiant į su tokių įsipareigojimų vykdymu susijusias pajamas ir pagrįstą pelną, ir d) jei pagalbos gavėjas pasirinktas ne pagal viešųjų pirkimų procedūrą, teikiamos kompensacijos dydis turi būti nustatytas remiantis išlaidų, kurias tipinė gerai valdoma įmonė patirtų vykdydama tokius įsipareigojimus, analize, atsižvelgiant į susijusias pajamas ir pagrįstą pelną. |
| --- | --- |

21.

Pagal Teismo praktiką, jei įvykdomos keturios pagrindinės sąlygos (dažniausiai vadinamos Altmark kriterijais), valstybės finansuojamam BESP teikimui Sutarties 87 straipsnio 1 dalis gali būti netaikoma (22). Toliau pateikiamos minėtos keturios sąlygos: a) pagalbos gavėjui pagal valstybės taikomą BESP finansavimo priemonę turi būti oficialiai pavesta teikti BESP, aiškiai nustatant su tuo susijusias pareigas; b) kad pagalbą gaunančiai įmonei nebūtų suteiktas ekonominis pranašumas prieš įmones konkurentes, turi būti iš anksto nešališkai ir skaidriai nustatyti kompensacijos apskaičiavimo parametrai; c) kompensacija negali viršyti sumos, būtinos visoms BESP teikimo išlaidoms arba jų daliai padengti, atsižvelgiant į su tokių įsipareigojimų vykdymu susijusias pajamas ir pagrįstą pelną, ir d) jei pagalbos gavėjas pasirinktas ne pagal viešųjų pirkimų procedūrą, teikiamos kompensacijos dydis turi būti nustatytas remiantis išlaidų, kurias tipinė gerai valdoma įmonė patirtų vykdydama tokius įsipareigojimus, analize, atsižvelgiant į susijusias pajamas ir pagrįstą pelną.

| 22. | Dviejuose sprendimuose (23) dėl priemonių, kurių regioninės valdžios institucijos ėmėsi norėdamos suteikti (subsidijuojamą) viešosios paslaugos koncesiją (24) privatiems operatoriams, kad šie nepakankamai aptarnaujamose vietovėse įdiegtų bazinio plačiajuosčio ryšio tinklus, Komisija padarė išvadą, kad paramos schemos, apie kurias buvo pranešta, atitiko minėtuosius keturis kriterijus, nustatytus sprendime Altmark byloje, todėl šioms schemoms 87 straipsnio 1 dalis nebuvo taikoma (25). Visų pirma abiejose bylose konkurso laimėtojas pasirinktas pagal mažiausią prašomą pagalbos sumą, o suteiktos kompensacijos suma nustatyta remiantis iš anksto nustatytais ir skaidriais kriterijais. Be to, Komisija nerado įrodymų, kad kompensacija buvo per didelė arba kad esama tokios rizikos. |
| --- | --- |

22.

Dviejuose sprendimuose (23) dėl priemonių, kurių regioninės valdžios institucijos ėmėsi norėdamos suteikti (subsidijuojamą) viešosios paslaugos koncesiją (24) privatiems operatoriams, kad šie nepakankamai aptarnaujamose vietovėse įdiegtų bazinio plačiajuosčio ryšio tinklus, Komisija padarė išvadą, kad paramos schemos, apie kurias buvo pranešta, atitiko minėtuosius keturis kriterijus, nustatytus sprendime Altmark byloje, todėl šioms schemoms 87 straipsnio 1 dalis nebuvo taikoma (25). Visų pirma abiejose bylose konkurso laimėtojas pasirinktas pagal mažiausią prašomą pagalbos sumą, o suteiktos kompensacijos suma nustatyta remiantis iš anksto nustatytais ir skaidriais kriterijais. Be to, Komisija nerado įrodymų, kad kompensacija buvo per didelė arba kad esama tokios rizikos.

| 23. | Kita vertus, Komisija nusprendė, kad BESP sąvoka ir paskesnis rėmimasis sprendimu Altmark byloje būtų nepriimtini, jei paslaugos teikėjui nebūtų duotas aiškus pavedimas arba jei jis būtų įpareigotas ne suteikti galimybę visiems nepakankamai aptarnaujamose vietose esantiems piliečiams ir įmonėms naudotis plačiajuosčiu ryšiu ir prijungti juos prie tinklo, o prijungti įmones (26). |
| --- | --- |

23.

Kita vertus, Komisija nusprendė, kad BESP sąvoka ir paskesnis rėmimasis sprendimu Altmark byloje būtų nepriimtini, jei paslaugos teikėjui nebūtų duotas aiškus pavedimas arba jei jis būtų įpareigotas ne suteikti galimybę visiems nepakankamai aptarnaujamose vietose esantiems piliečiams ir įmonėms naudotis plačiajuosčiu ryšiu ir prijungti juos prie tinklo, o prijungti įmones (26).

| 24. | Be to, pagal teismo praktiką, nors valstybės narės turi didelę laisvę nustatyti, ką jos laiko bendrosios ekonominės svarbos paslaugomis, Komisija gali ginčyti valstybės narės nustatytą šių paslaugų ar užduočių apibrėžtį, jei padaryta akivaizdi klaida (27). Kitaip tariant, nors valstybės narės turi kompetenciją ir savo nuožiūra gali nustatyti BESP teikimo pobūdį ir apimtį, tačiau tokia kompetencija yra ribota ir negali būti vykdoma savavališkai (28). Visų pirma, veikla turėtų pasižymėti ypatingomis savybėmis, palyginti su įprasta ūkine veikla, kad ją būtų galima laikyti BESP (29). Šiuo požiūriu Komisija laikosi nuomonės, kad tose vietovėse, kuriose privatūs investuotojai jau yra investavę į plačiajuosčio ryšio tinklų infrastruktūrą (arba toliau plečia savo tinklo infrastruktūrą) ir jau teikia konkurencingas plačiajuosčio ryšio paslaugas, užtikrindami deramą plačiajuosčio ryšio aprėptį, panašios konkurencingos ir valstybės finansuojamos plačiajuosčio ryšio infrastruktūros kūrimas neturėtų būti laikomas BESP, kaip apibrėžta Sutarties 86 straipsnyje (30). Tačiau, kai galima įrodyti, kad privatūs investuotojai gali nesugebėti artimiausioje ateityje (31) visiems gyventojams ar naudotojams užtikrinti tinkamą plačiajuosčio ryšio aprėptį ir dėl to didelė gyventojų dalis gali neturėti ryšio, įmonei, kuriai pavesta teikti BESP, gali būti suteikta viešųjų paslaugų kompensacija, jei tenkinamos 25–29 punktuose nustatytos sąlygos. Preliminariai reikėtų pabrėžti, kad minėtuose punktuose išdėstytos sąlygos yra grįstos plačiajuosčio ryšio sektoriaus ypatumais ir atspindi iki šiol Komisijos šioje srityje sukauptą patirtį. Taigi, šiuose punktuose nustatytos sąlygos (nors ir ne išsamios) parodo Komisijos požiūrį kiekvienu atskiru atveju vertinant, ar atitinkama veikla gali būti laikoma BESP ir ar tam skirtas valstybinis finansavimas atitinka Sutartyje nustatytas valstybės pagalbos taisykles. |
| --- | --- |

24.

Be to, pagal teismo praktiką, nors valstybės narės turi didelę laisvę nustatyti, ką jos laiko bendrosios ekonominės svarbos paslaugomis, Komisija gali ginčyti valstybės narės nustatytą šių paslaugų ar užduočių apibrėžtį, jei padaryta akivaizdi klaida (27). Kitaip tariant, nors valstybės narės turi kompetenciją ir savo nuožiūra gali nustatyti BESP teikimo pobūdį ir apimtį, tačiau tokia kompetencija yra ribota ir negali būti vykdoma savavališkai (28). Visų pirma, veikla turėtų pasižymėti ypatingomis savybėmis, palyginti su įprasta ūkine veikla, kad ją būtų galima laikyti BESP (29). Šiuo požiūriu Komisija laikosi nuomonės, kad tose vietovėse, kuriose privatūs investuotojai jau yra investavę į plačiajuosčio ryšio tinklų infrastruktūrą (arba toliau plečia savo tinklo infrastruktūrą) ir jau teikia konkurencingas plačiajuosčio ryšio paslaugas, užtikrindami deramą plačiajuosčio ryšio aprėptį, panašios konkurencingos ir valstybės finansuojamos plačiajuosčio ryšio infrastruktūros kūrimas neturėtų būti laikomas BESP, kaip apibrėžta Sutarties 86 straipsnyje (30). Tačiau, kai galima įrodyti, kad privatūs investuotojai gali nesugebėti artimiausioje ateityje (31) visiems gyventojams ar naudotojams užtikrinti tinkamą plačiajuosčio ryšio aprėptį ir dėl to didelė gyventojų dalis gali neturėti ryšio, įmonei, kuriai pavesta teikti BESP, gali būti suteikta viešųjų paslaugų kompensacija, jei tenkinamos 25–29 punktuose nustatytos sąlygos. Preliminariai reikėtų pabrėžti, kad minėtuose punktuose išdėstytos sąlygos yra grįstos plačiajuosčio ryšio sektoriaus ypatumais ir atspindi iki šiol Komisijos šioje srityje sukauptą patirtį. Taigi, šiuose punktuose nustatytos sąlygos (nors ir ne išsamios) parodo Komisijos požiūrį kiekvienu atskiru atveju vertinant, ar atitinkama veikla gali būti laikoma BESP ir ar tam skirtas valstybinis finansavimas atitinka Sutartyje nustatytas valstybės pagalbos taisykles.

| 25. | Kalbant apie BESP užduoties apimties apibrėžimą siekiant užtikrinti plataus masto plačiajuosčio ryšio įdiegimą, valstybės narės turi aprašyti priežastis, dėl kurių, jų manymu, atitinkama paslauga dėl jos ypatingo pobūdžio turėtų būti laikoma BESP ir išskirta iš kitos ūkinės veiklos (32). Jos taip pat turi užtikrinti, kad BESP užduotis tenkintų tam tikrus minimalius visoms BESP užduotims taikomus bendrus kriterijus ir įrodyti, kad tie kriterijai konkrečiu atveju iš tikrųjų tenkinami. |
| --- | --- |

25.

Kalbant apie BESP užduoties apimties apibrėžimą siekiant užtikrinti plataus masto plačiajuosčio ryšio įdiegimą, valstybės narės turi aprašyti priežastis, dėl kurių, jų manymu, atitinkama paslauga dėl jos ypatingo pobūdžio turėtų būti laikoma BESP ir išskirta iš kitos ūkinės veiklos (32). Jos taip pat turi užtikrinti, kad BESP užduotis tenkintų tam tikrus minimalius visoms BESP užduotims taikomus bendrus kriterijus ir įrodyti, kad tie kriterijai konkrečiu atveju iš tikrųjų tenkinami.

| 26. | Šie kriterijai, be kita ko, yra a) valdžios institucijos aktas, kuriuo atitinkamiems operatoriams pavedama BESP užduotis, ir b) universalus ir privalomas tos užduoties pobūdis (33). Taigi, vertindamos, ar dėl BESP apibrėžimo plačiajuosčio ryšio diegimui neatsiranda akivaizdžios vertinimo klaidos, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad plačiajuosčio ryšio infrastruktūra, kurią ketinama diegti, užtikrintų visuotinį ryšį visiems tam tikros vietovės vartotojams – ir gyventojams, ir verslo klientams. Be to, BESP užduoties privalomasis pobūdis reiškia, kad tinklo, kurį ketinama diegti, teikėjas negalės savo nuožiūra ir (arba) diskriminuojamai atsisakyti teikti prieigą prie infrastruktūros (pavyzdžiui, dėl to, kad tam tikroje vietovėje gali būti komerciškai nepelninga suteikti galimybę naudotis paslaugomis). |
| --- | --- |

26.

Šie kriterijai, be kita ko, yra a) valdžios institucijos aktas, kuriuo atitinkamiems operatoriams pavedama BESP užduotis, ir b) universalus ir privalomas tos užduoties pobūdis (33). Taigi, vertindamos, ar dėl BESP apibrėžimo plačiajuosčio ryšio diegimui neatsiranda akivaizdžios vertinimo klaidos, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad plačiajuosčio ryšio infrastruktūra, kurią ketinama diegti, užtikrintų visuotinį ryšį visiems tam tikros vietovės vartotojams – ir gyventojams, ir verslo klientams. Be to, BESP užduoties privalomasis pobūdis reiškia, kad tinklo, kurį ketinama diegti, teikėjas negalės savo nuožiūra ir (arba) diskriminuojamai atsisakyti teikti prieigą prie infrastruktūros (pavyzdžiui, dėl to, kad tam tikroje vietovėje gali būti komerciškai nepelninga suteikti galimybę naudotis paslaugomis).

| 27. | Atsižvelgiant į konkurencijos lygį, pasiektą nuo tada, kai liberalizuotas Bendrijos elektroninių ryšių sektorius, ypač į šiandien mažmeninėje plačiajuosčio ryšio rinkoje esančią konkurenciją, valstybės lėšomis finansuojamo tinklo diegimas atsižvelgiant į BESP turėtų būti prieinamas visiems suinteresuotiems operatoriams. Taigi, plačiajuosčio ryšio diegimo priskyrimas BESP užduočiai turėtų būti grįstas pasyvios, neutralios (34) ir atviros prieigos infrastruktūros teikimu. Tokie tinklai turėtų užtikrinti, kad prieiga naudotis norintys subjektai galėtų prie tinklo prisijungti visais galimais būdais ir būtų užtikrinta veiksminga mažmeninės rinkos konkurencija, o galutiniai vartotojai gautų konkurencingas ir įperkamas paslaugas (35). Todėl BESP užduotis turėtų apimti tik visuotinį ryšį užtikrinančio plačiajuosčio ryšio diegimą ir susijusių didmeninės prieigos paslaugų teikimą, ir neturėtų apimti mažmeninių ryšio paslaugų (36). Kai BESP užduoties vykdytojas kartu yra ir vertikaliai integruotas plačiajuosčio ryšio operatorius, reikėtų imtis tinkamų apsaugos priemonių siekiant išvengti bet kokio interesų konflikto, pernelyg didelės diskriminacijos ir bet kokių kitų paslėptų netiesioginių pranašumų (37). |
| --- | --- |

27.

Atsižvelgiant į konkurencijos lygį, pasiektą nuo tada, kai liberalizuotas Bendrijos elektroninių ryšių sektorius, ypač į šiandien mažmeninėje plačiajuosčio ryšio rinkoje esančią konkurenciją, valstybės lėšomis finansuojamo tinklo diegimas atsižvelgiant į BESP turėtų būti prieinamas visiems suinteresuotiems operatoriams. Taigi, plačiajuosčio ryšio diegimo priskyrimas BESP užduočiai turėtų būti grįstas pasyvios, neutralios (34) ir atviros prieigos infrastruktūros teikimu. Tokie tinklai turėtų užtikrinti, kad prieiga naudotis norintys subjektai galėtų prie tinklo prisijungti visais galimais būdais ir būtų užtikrinta veiksminga mažmeninės rinkos konkurencija, o galutiniai vartotojai gautų konkurencingas ir įperkamas paslaugas (35). Todėl BESP užduotis turėtų apimti tik visuotinį ryšį užtikrinančio plačiajuosčio ryšio diegimą ir susijusių didmeninės prieigos paslaugų teikimą, ir neturėtų apimti mažmeninių ryšio paslaugų (36). Kai BESP užduoties vykdytojas kartu yra ir vertikaliai integruotas plačiajuosčio ryšio operatorius, reikėtų imtis tinkamų apsaugos priemonių siekiant išvengti bet kokio interesų konflikto, pernelyg didelės diskriminacijos ir bet kokių kitų paslėptų netiesioginių pranašumų (37).

| 28. | Atsižvelgiant į tai, kad elektroninių ryšių rinka yra visiškai liberalizuota, galima teigti, kad BESP plačiajuosčio ryšio diegimui negali būti grįsta išskirtinių ar specialių teisių BESP teikėjui suteikimu pagal 86 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

28.

Atsižvelgiant į tai, kad elektroninių ryšių rinka yra visiškai liberalizuota, galima teigti, kad BESP plačiajuosčio ryšio diegimui negali būti grįsta išskirtinių ar specialių teisių BESP teikėjui suteikimu pagal 86 straipsnio 1 dalį.

| 29. | Laikydamasis užduoties užtikrinti visuotinę aprėptį BESP teikėjas gali turėti įdiegti tinklo infrastruktūrą ne tik nepelningose vietovėse, bet ir pelningose vietovėse, t. y. ten, kur kiti operatoriai galbūt jau yra įdiegę savo tinklo infrastruktūrą arba planuoja tai padaryti artimiausioje ateityje. Tačiau, atsižvelgiant į plačiajuosčio ryšio sektoriaus ypatumus, tokiu atveju suteikta kompensacija turėtų padengti tik infrastruktūros diegimo nepelningose vietovėse išlaidas (38). Jei BESP plačiajuosčio ryšio diegimui nėra grįsta viešosios infrastruktūros diegimu, reikėtų nustatyti tinkamus peržiūros ir lėšų susigrąžinimo mechanizmus, siekiant išvengti, kad BESP teikėjas neįgautų pernelyg didelio pranašumo, išlaikydamas valstybinėmis lėšomis finansuoto tinklo nuosavybę pasibaigus BESP koncesijai. Galiausiai, kompensacija už BESP turėtų iš esmės būti skiriama surengus viešą, skaidrų ir nediskriminuojamą konkursą, kuriame visi operatoriai kandidatai turėtų skaidriai apibrėžti pelningas ir nepelningas vietoves, apskaičiuoti planuojamas pajamas ir prašyti tokios kompensacijos, kuri, jų manymu, yra būtina, ir taip išvengti kompensacijos permokos pavojaus. Tokiomis sąlygomis surengtu konkursu turėtų būti užtikrinta, kad būtų laikomasi Altmark byloje nustatytos ketvirtosios sąlygos (žr. 21 punktą). |
| --- | --- |

29.

Laikydamasis užduoties užtikrinti visuotinę aprėptį BESP teikėjas gali turėti įdiegti tinklo infrastruktūrą ne tik nepelningose vietovėse, bet ir pelningose vietovėse, t. y. ten, kur kiti operatoriai galbūt jau yra įdiegę savo tinklo infrastruktūrą arba planuoja tai padaryti artimiausioje ateityje. Tačiau, atsižvelgiant į plačiajuosčio ryšio sektoriaus ypatumus, tokiu atveju suteikta kompensacija turėtų padengti tik infrastruktūros diegimo nepelningose vietovėse išlaidas (38). Jei BESP plačiajuosčio ryšio diegimui nėra grįsta viešosios infrastruktūros diegimu, reikėtų nustatyti tinkamus peržiūros ir lėšų susigrąžinimo mechanizmus, siekiant išvengti, kad BESP teikėjas neįgautų pernelyg didelio pranašumo, išlaikydamas valstybinėmis lėšomis finansuoto tinklo nuosavybę pasibaigus BESP koncesijai. Galiausiai, kompensacija už BESP turėtų iš esmės būti skiriama surengus viešą, skaidrų ir nediskriminuojamą konkursą, kuriame visi operatoriai kandidatai turėtų skaidriai apibrėžti pelningas ir nepelningas vietoves, apskaičiuoti planuojamas pajamas ir prašyti tokios kompensacijos, kuri, jų manymu, yra būtina, ir taip išvengti kompensacijos permokos pavojaus. Tokiomis sąlygomis surengtu konkursu turėtų būti užtikrinta, kad būtų laikomasi Altmark byloje nustatytos ketvirtosios sąlygos (žr. 21 punktą).

| 30. | Kai netenkinami keturi Altmark byloje nustatyti kriterijai ir jei tenkinami bendrieji Sutarties 87 straipsnio 1 dalies taikymo kriterijai, kompensacija už viešąją paslaugą plačiajuosčio ryšio infrastruktūrai diegti bus laikoma valstybės pagalba ir jai bus taikomi Sutarties 73, 86, 87 ir 88 straipsniai. Tokiu atveju valstybės pagalba kompensacijos už viešąją paslaugą forma, suteikta tam tikroms įmonėms, kurioms pavesta teikti bendros ekonominės svarbos paslaugas (žr. 25–29 punktus), galėtų būti laikoma suderinama su bendrąją rinka ir jai galėtų būti netaikomi pranešimo reikalavimai, išdėstyti Sutarties 88 straipsnio 3 dalyje, jei laikomasi 2005 m. lapkričio 28 d. Komisijos sprendime dėl EB sutarties 86 straipsnio 2 dalies taikymo valstybės pagalbai kompensacijos už viešąją paslaugą forma skiriamai tam tikroms įmonėms, kurioms patikėta teikti bendros ekonominės svarbos paslaugas (39), nustatytų reikalavimų. |
| --- | --- |

30.

Kai netenkinami keturi Altmark byloje nustatyti kriterijai ir jei tenkinami bendrieji Sutarties 87 straipsnio 1 dalies taikymo kriterijai, kompensacija už viešąją paslaugą plačiajuosčio ryšio infrastruktūrai diegti bus laikoma valstybės pagalba ir jai bus taikomi Sutarties 73, 86, 87 ir 88 straipsniai. Tokiu atveju valstybės pagalba kompensacijos už viešąją paslaugą forma, suteikta tam tikroms įmonėms, kurioms pavesta teikti bendros ekonominės svarbos paslaugas (žr. 25–29 punktus), galėtų būti laikoma suderinama su bendrąją rinka ir jai galėtų būti netaikomi pranešimo reikalavimai, išdėstyti Sutarties 88 straipsnio 3 dalyje, jei laikomasi 2005 m. lapkričio 28 d. Komisijos sprendime dėl EB sutarties 86 straipsnio 2 dalies taikymo valstybės pagalbai kompensacijos už viešąją paslaugą forma skiriamai tam tikroms įmonėms, kurioms patikėta teikti bendros ekonominės svarbos paslaugas (39), nustatytų reikalavimų.

2.3.   Suderinamumo su bendrąja rinka vertinimas pagal 87 straipsnio 3 dalį

| 31. | Komisijai nustačius, kad priemonė, apie kurią pranešta, yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties 87 straipsnio 1 dalyje, iki šiol suderinamumo su bendrąja rinka vertinimas buvo atliekamas tiesiogiai vadovaujantis 87 straipsnio 3 dalies c punktu (40). |
| --- | --- |

31.

Komisijai nustačius, kad priemonė, apie kurią pranešta, yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties 87 straipsnio 1 dalyje, iki šiol suderinamumo su bendrąja rinka vertinimas buvo atliekamas tiesiogiai vadovaujantis 87 straipsnio 3 dalies c punktu (40).

| 32. | Vietovės, kuriose įgyvendinamas valstybės pagalbos plačiajuosčiam ryšiui projektas, kartu gali būti ir remiamos vietovės, kaip apibrėžta 87 straipsnio 3 dalies a ir c punktuose ir regioninės pagalbos gairėse (41). Šiuo atveju pagalba plačiajuosčiam ryšiui taip pat gali atitikti regioninės pagalbos gairėse apibrėžtos pagalbos pradinėms investicijoms reikalavimus. Tačiau daugeliu Komisijos iki šiol nagrinėtų atvejų priemonės, apie kurias pranešta, buvo skirtos ir kitoms vietovėms, kurios nebuvo „remiamos“, todėl Komisija negalėjo atlikti vertinimo pagal regioninės pagalbos gaires (42). |
| --- | --- |

32.

Vietovės, kuriose įgyvendinamas valstybės pagalbos plačiajuosčiam ryšiui projektas, kartu gali būti ir remiamos vietovės, kaip apibrėžta 87 straipsnio 3 dalies a ir c punktuose ir regioninės pagalbos gairėse (41). Šiuo atveju pagalba plačiajuosčiam ryšiui taip pat gali atitikti regioninės pagalbos gairėse apibrėžtos pagalbos pradinėms investicijoms reikalavimus. Tačiau daugeliu Komisijos iki šiol nagrinėtų atvejų priemonės, apie kurias pranešta, buvo skirtos ir kitoms vietovėms, kurios nebuvo „remiamos“, todėl Komisija negalėjo atlikti vertinimo pagal regioninės pagalbos gaires (42).

| 33. | Jei priemonei taikomos regioninės pagalbos gairės ir jei ši priemonė taikoma norint suteikti individualią ad hoc pagalbą vienai įmonei arba pagalbą tik tam tikrai vienai veiklos sričiai, valstybės narės privalo įrodyti, kad laikomasi regioninės pagalbos gairėse nustatytų sąlygų. Pirmiausia susijusiu projektu turi būti prisidedama prie nuoseklios regiono plėtros strategijos ir, atsižvelgiant į projekto pobūdį ir mastą, neturi būti pernelyg iškraipoma konkurencija. |
| --- | --- |

33.

Jei priemonei taikomos regioninės pagalbos gairės ir jei ši priemonė taikoma norint suteikti individualią ad hoc pagalbą vienai įmonei arba pagalbą tik tam tikrai vienai veiklos sričiai, valstybės narės privalo įrodyti, kad laikomasi regioninės pagalbos gairėse nustatytų sąlygų. Pirmiausia susijusiu projektu turi būti prisidedama prie nuoseklios regiono plėtros strategijos ir, atsižvelgiant į projekto pobūdį ir mastą, neturi būti pernelyg iškraipoma konkurencija.

2.3.1.   Pusiausvyros tyrimas ir jo taikymas pagalbai plačiajuosčio ryšio tinklui diegti

| 34. | Vertindama, ar valstybės pagalbos priemonė gali būti laikoma suderinama su bendrąja rinka, Komisija lygina teigiamą valstybės pagalbos poveikį siekiant bendros svarbos tikslo ir galimą neigiamą šalutinį poveikį, pvz., prekybos ir konkurencijos iškraipymą. |
| --- | --- |

34.

Vertindama, ar valstybės pagalbos priemonė gali būti laikoma suderinama su bendrąja rinka, Komisija lygina teigiamą valstybės pagalbos poveikį siekiant bendros svarbos tikslo ir galimą neigiamą šalutinį poveikį, pvz., prekybos ir konkurencijos iškraipymą.

| 35. | Atlikdama šį pusiausvyros tyrimą, Komisija vertins šiuos dalykus:






  a) | ar pagalbos priemone siekiama aiškiai apibrėžto bendros svarbos tikslo, t. y. ar siūloma pagalba siekiama išspręsti rinkos nepakankamumo problemą arba pasiekti kitą tikslą? (43) |
| --- | --- | --- |

35.

Atlikdama šį pusiausvyros tyrimą, Komisija vertins šiuos dalykus:

a)

ar pagalbos priemone siekiama aiškiai apibrėžto bendros svarbos tikslo, t. y. ar siūloma pagalba siekiama išspręsti rinkos nepakankamumo problemą arba pasiekti kitą tikslą? (43)

| b) | Ar pagalba yra tinkamai suplanuota, kad būtų pasiektas bendros svarbos tikslas? Pirmiausia:






  i) | Ar valstybės pagalba yra tinkama politikos priemonė, t. y. ar nėra kitų, geresnių, priemonių? |
| --- | --- | --- |

b)

Ar pagalba yra tinkamai suplanuota, kad būtų pasiektas bendros svarbos tikslas? Pirmiausia:

i)

Ar valstybės pagalba yra tinkama politikos priemonė, t. y. ar nėra kitų, geresnių, priemonių?

| ii) | Ar valstybės pagalba yra skatinamojo pobūdžio, t. y. ar dėl šios pagalbos keičiasi įmonių elgesys? |
| --- | --- |

ii)

Ar valstybės pagalba yra skatinamojo pobūdžio, t. y. ar dėl šios pagalbos keičiasi įmonių elgesys?

| iii) | Ar pagalbos priemonė proporcinga, t. y. ar toks pat elgesio pokytis atsirastų dėl mažesnės pagalbos? |
| --- | --- |

iii)

Ar pagalbos priemonė proporcinga, t. y. ar toks pat elgesio pokytis atsirastų dėl mažesnės pagalbos?

| c) | Ar konkurencijos iškraipymai ir poveikis prekybai gana nedideli, kad bendra pusiausvyra būtų teigiama? |
| --- | --- |

c)

Ar konkurencijos iškraipymai ir poveikis prekybai gana nedideli, kad bendra pusiausvyra būtų teigiama?

| 36. | Atskiri plačiajuosčio ryšio srityje atliekamo pusiausvyros tyrimo etapai išsamiau išdėstyti 2.3.2 ir 2.3.3 skirsniuose. |
| --- | --- |

36.

Atskiri plačiajuosčio ryšio srityje atliekamo pusiausvyros tyrimo etapai išsamiau išdėstyti 2.3.2 ir 2.3.3 skirsniuose.

2.3.2.   Priemonės tikslas

| 37. | Kaip nurodyta įvade, plačiai paplitusi ir įperkama plačiajuosčio ryšio prieiga yra svarbi strateginiu požiūriu, nes ji leidžia greičiau pritaikyti šias technologijas visų ekonomikos sektorių augimui ir inovacijoms juose skatinti, taip pat socialinei ir teritorinei sanglaudai didinti. |
| --- | --- |

37.

Kaip nurodyta įvade, plačiai paplitusi ir įperkama plačiajuosčio ryšio prieiga yra svarbi strateginiu požiūriu, nes ji leidžia greičiau pritaikyti šias technologijas visų ekonomikos sektorių augimui ir inovacijoms juose skatinti, taip pat socialinei ir teritorinei sanglaudai didinti.

| 38. | Dėl plačiajuosčio ryšio paslaugų ekonominių ypatumų rinkoje ne visada užtikrinamas pakankamas pelnas, kad į šias paslaugas būtų verta investuoti. Atsižvelgiant į ekonominius gyventojų tankio ypatumus, plačiajuosčio ryšio tinklus paprastai pelningiau diegti ten, kur galima paklausa yra didesnė ir labiau koncentruota, t. y. tankiau gyvenamose vietose. Kadangi investuojant patiriamos didelės fiksuotos išlaidos, mažėjant gyventojui tankiui, labai didėja vienetinė kaina. Todėl plačiajuosčio ryšio tinklai paprastai būna pelningi tik tam tikroje gyvenamos vietovės dalyje. Be to, kai kuriose vietovėse diegti tinklą gali būti pelninga tik vienam paslaugų teikėjui, o ne dviem ar daugiau. |
| --- | --- |

38.

Dėl plačiajuosčio ryšio paslaugų ekonominių ypatumų rinkoje ne visada užtikrinamas pakankamas pelnas, kad į šias paslaugas būtų verta investuoti. Atsižvelgiant į ekonominius gyventojų tankio ypatumus, plačiajuosčio ryšio tinklus paprastai pelningiau diegti ten, kur galima paklausa yra didesnė ir labiau koncentruota, t. y. tankiau gyvenamose vietose. Kadangi investuojant patiriamos didelės fiksuotos išlaidos, mažėjant gyventojui tankiui, labai didėja vienetinė kaina. Todėl plačiajuosčio ryšio tinklai paprastai būna pelningi tik tam tikroje gyvenamos vietovės dalyje. Be to, kai kuriose vietovėse diegti tinklą gali būti pelninga tik vienam paslaugų teikėjui, o ne dviem ar daugiau.

| 39. | Jei rinkoje neužtikrinama pakankama plačiajuosčio ryšio aprėptis arba prieigos sąlygos nepakankamai geros, gali būti naudinga teikti valstybės pagalbą. Pirmiausia valstybės pagalba plačiajuosčio ryšio sektoriui gali išspręsti rinkos nepakankamumo problemą, t. y. padėti tada, kai pavieniai rinkos investuotojai neinvestuoja, nors tai ir būtų veiksminga platesniu ekonominiu požiūriu, pvz., dėl teigiamo šalutinio poveikio. Be to, valstybės pagalbą plačiajuosčiam ryšiui galima vertinti kaip teisingumo užtikrinimo priemonę, t. y. kaip būdą visiems visuomenės nariams sudaryti geresnes sąlygas naudotis svarbiausiomis ryšio priemonėmis ir dalyvauti visuomeniniame gyvenime, turėti išraiškos laisvę ir taip padidinti socialinę bei teritorinę sanglaudą. |
| --- | --- |

39.

Jei rinkoje neužtikrinama pakankama plačiajuosčio ryšio aprėptis arba prieigos sąlygos nepakankamai geros, gali būti naudinga teikti valstybės pagalbą. Pirmiausia valstybės pagalba plačiajuosčio ryšio sektoriui gali išspręsti rinkos nepakankamumo problemą, t. y. padėti tada, kai pavieniai rinkos investuotojai neinvestuoja, nors tai ir būtų veiksminga platesniu ekonominiu požiūriu, pvz., dėl teigiamo šalutinio poveikio. Be to, valstybės pagalbą plačiajuosčiam ryšiui galima vertinti kaip teisingumo užtikrinimo priemonę, t. y. kaip būdą visiems visuomenės nariams sudaryti geresnes sąlygas naudotis svarbiausiomis ryšio priemonėmis ir dalyvauti visuomeniniame gyvenime, turėti išraiškos laisvę ir taip padidinti socialinę bei teritorinę sanglaudą.

| 40. | Vertinant pagal plačiajuosčio ryšio prieigos lygį, naudinga iš pradžių išskirti pagrindines vietovių, kurioms gali būti teikiama pagalba, grupes. Komisija nuolatos išskirdavo vietoves, kuriose nėra plačiajuosčio ryšio infrastruktūros arba kuriose artimiausioje ateityje tokia infrastruktūra veikiausiai nebus sukurta („baltosios“ sritys), vietoves, kuriose veikia tik vienas plačiajuosčio ryšio tinklo operatorius („pilkosios“ sritys), ir vietoves, kuriose veikia ne mažiau kaip du plačiajuosčio ryšio tinklų operatoriai („juodosios“ sritys) (44). |
| --- | --- |

40.

Vertinant pagal plačiajuosčio ryšio prieigos lygį, naudinga iš pradžių išskirti pagrindines vietovių, kurioms gali būti teikiama pagalba, grupes. Komisija nuolatos išskirdavo vietoves, kuriose nėra plačiajuosčio ryšio infrastruktūros arba kuriose artimiausioje ateityje tokia infrastruktūra veikiausiai nebus sukurta („baltosios“ sritys), vietoves, kuriose veikia tik vienas plačiajuosčio ryšio tinklo operatorius („pilkosios“ sritys), ir vietoves, kuriose veikia ne mažiau kaip du plačiajuosčio ryšio tinklų operatoriai („juodosios“ sritys) (44).

2.3.2.1.   „Baltosios“ sritys: teritorinės sanglaudos ir ekonominės plėtros tikslų rėmimas

| 41. | Politiniu požiūriu Komisija visada buvo tos nuomonės, kad parama plačiajuosčio ryšio tinklams diegti kaimo ir nepakankamai aptarnaujamose vietovėse atitinka dabartines Bendrijos politikos kryptis, nes teikiant šią paramą skatinama teritorinė socialinė ir ekonominė sanglauda ir sprendžiamos rinkos nepakankamumo problemos. Beveik visuose šioje srityje priimtuose sprendimuose Komisija pabrėžė, kad plačiajuosčio ryšio tinklai paprastai būna pelningi tik tam tikroje gyvenamosios vietovės dalyje, todėl valstybės pagalba būtina visiškai aprėpčiai užtikrinti. |
| --- | --- |

41.

Politiniu požiūriu Komisija visada buvo tos nuomonės, kad parama plačiajuosčio ryšio tinklams diegti kaimo ir nepakankamai aptarnaujamose vietovėse atitinka dabartines Bendrijos politikos kryptis, nes teikiant šią paramą skatinama teritorinė socialinė ir ekonominė sanglauda ir sprendžiamos rinkos nepakankamumo problemos. Beveik visuose šioje srityje priimtuose sprendimuose Komisija pabrėžė, kad plačiajuosčio ryšio tinklai paprastai būna pelningi tik tam tikroje gyvenamosios vietovės dalyje, todėl valstybės pagalba būtina visiškai aprėpčiai užtikrinti.

| 42. | Komisija tam pritaria teikdama finansinę paramą plačiajuosčio ryšio paslaugoms teikti vietovėse, kuriose tokio ryšio paslaugos neteikiamos ir artimiausioje ateityje privatūs investuotojai neketina diegti tokios infrastruktūros. Valstybės narės siekia tikrosios sanglaudos ir ekonomikos plėtros tikslų, taigi jų intervencija veikiausiai atitinka bendrąjį interesą (45). Terminas „artimiausioje ateityje“ reiškia trejų metų laikotarpį. Atsižvelgiant į tai, privatūs investuotojai savo investicijų planais turėtų užtikrinti, kad per trejų metų laikotarpį būtų padaryta nemaža pažanga bent aprėpties srityje, ir kad planuojamos investicijos būtų užbaigtos vėliau per pagrįstą laiką (priklausomai nuo kiekvieno projekto ir kiekvienos vietovės ypatumų). Valdžios institucijos gali reikalauti pateikti verslo planą kartu su išsamiu diegimo laikotarpio planu ir tinkamo finansavimo įrodymais arba bet kokiais kitokiais įrodymais, iš kurių būtų matyti, kad privačių tinklo operatorių planuojamos investicijos yra patikimos ir tikėtinos. |
| --- | --- |

42.

Komisija tam pritaria teikdama finansinę paramą plačiajuosčio ryšio paslaugoms teikti vietovėse, kuriose tokio ryšio paslaugos neteikiamos ir artimiausioje ateityje privatūs investuotojai neketina diegti tokios infrastruktūros. Valstybės narės siekia tikrosios sanglaudos ir ekonomikos plėtros tikslų, taigi jų intervencija veikiausiai atitinka bendrąjį interesą (45). Terminas „artimiausioje ateityje“ reiškia trejų metų laikotarpį. Atsižvelgiant į tai, privatūs investuotojai savo investicijų planais turėtų užtikrinti, kad per trejų metų laikotarpį būtų padaryta nemaža pažanga bent aprėpties srityje, ir kad planuojamos investicijos būtų užbaigtos vėliau per pagrįstą laiką (priklausomai nuo kiekvieno projekto ir kiekvienos vietovės ypatumų). Valdžios institucijos gali reikalauti pateikti verslo planą kartu su išsamiu diegimo laikotarpio planu ir tinkamo finansavimo įrodymais arba bet kokiais kitokiais įrodymais, iš kurių būtų matyti, kad privačių tinklo operatorių planuojamos investicijos yra patikimos ir tikėtinos.

2.3.2.2.   „Juodosios“ sritys: valstybės intervencija nereikalinga

| 43. | Jei tam tikroje geografinėje zonoje veikia bent du plačiajuosčio ryšio tinklo paslaugų teikėjai ir plačiajuosčio ryšio paslaugos teikiamos konkurencinėmis sąlygomis (įrenginiais grįsta konkurencija), rinkos nepakankamumo problemos nėra. Todėl yra labai mažai erdvės valstybės intervencijai, kuria būtų siekiama suteikti papildomos naudos. Dėl valstybės paramos papildomo plačiajuosčio ryšio tinklo kūrimui finansuoti iš esmės būtų nederamai iškraipyta konkurencija ir išstumti privatūs investuotojai. Todėl, jei nebus aiškiai įrodyta rinkos nepakankamumo problema, Komisija neigiamai vertins priemones, kuriomis finansuojamas papildomos plačiajuosčio ryšio infrastruktūros diegimas „juodojoje“ srityje (46). |
| --- | --- |

43.

Jei tam tikroje geografinėje zonoje veikia bent du plačiajuosčio ryšio tinklo paslaugų teikėjai ir plačiajuosčio ryšio paslaugos teikiamos konkurencinėmis sąlygomis (įrenginiais grįsta konkurencija), rinkos nepakankamumo problemos nėra. Todėl yra labai mažai erdvės valstybės intervencijai, kuria būtų siekiama suteikti papildomos naudos. Dėl valstybės paramos papildomo plačiajuosčio ryšio tinklo kūrimui finansuoti iš esmės būtų nederamai iškraipyta konkurencija ir išstumti privatūs investuotojai. Todėl, jei nebus aiškiai įrodyta rinkos nepakankamumo problema, Komisija neigiamai vertins priemones, kuriomis finansuojamas papildomos plačiajuosčio ryšio infrastruktūros diegimas „juodojoje“ srityje (46).

2.3.2.3.   „Pilkosios“ sritys: būtina atlikti išsamesnį vertinimą

| 44. | Tai, kad tam tikroje vietovėje yra tinklo operatorius, nebūtinai reiškia, kad nėra rinkos nepakankamumo arba sanglaudos problemų. Tai, kad paslaugas teikia monopolinė įmonė, gali turėti neigiamos įtakos paslaugos kokybei arba kainai, už kurią gyventojams teikiamos paslaugos. Kita vertus, vietovėse, kuriose veikia tik vienas plačiajuosčio ryšio tinklo operatorius, subsidijomis, kuriomis remiamas kito tinklo kūrimas, dažnai gali būti iškraipoma rinkos dinamika. Todėl valstybės paramą plačiajuosčio ryšio tinklams diegti „pilkosiose“ srityse būtina išanalizuoti išsamiau ir atlikti kruopštų suderinamumo su bendrąja rinka vertinimą. |
| --- | --- |

44.

Tai, kad tam tikroje vietovėje yra tinklo operatorius, nebūtinai reiškia, kad nėra rinkos nepakankamumo arba sanglaudos problemų. Tai, kad paslaugas teikia monopolinė įmonė, gali turėti neigiamos įtakos paslaugos kokybei arba kainai, už kurią gyventojams teikiamos paslaugos. Kita vertus, vietovėse, kuriose veikia tik vienas plačiajuosčio ryšio tinklo operatorius, subsidijomis, kuriomis remiamas kito tinklo kūrimas, dažnai gali būti iškraipoma rinkos dinamika. Todėl valstybės paramą plačiajuosčio ryšio tinklams diegti „pilkosiose“ srityse būtina išanalizuoti išsamiau ir atlikti kruopštų suderinamumo su bendrąja rinka vertinimą.

| 45. | Gali būti, kad vietovėje, į kurią nukreipiama valstybės intervencija, tinklo operatorius jau yra, tačiau tam tikros vartotojų grupės vis tiek gali būti nepakankamai aptarnaujamos, nes vartotojams neteikiamos kai kurios jų prašomos plačiajuosčio ryšio paslaugos arba, kai nėra reguliuojamų didmeninės prieigos tarifų, šių paslaugų kainos pernelyg didelės, palyginti su paslaugų, teikiamų konkurencingesnėse šalies vietovėse arba regionuose, kainomis (47). Be to, jei mažai tikėtina, kad trečiosios šalys kurs naują infrastruktūrą, tokios infrastruktūros finansavimas galėtų būti tinkama priemonė. Taip būtų išspręsta infrastruktūrų konkurencijos trūkumo problema ir sumažėtų problemų, kylančių dėl de facto monopolinės remiamo operatoriaus padėties (48). Tačiau galimybės šiomis aplinkybėmis teikti pagalbą priklauso nuo įvairių sąlygų, kurias susijusi valstybė narė turėtų įvykdyti. |
| --- | --- |

45.

Gali būti, kad vietovėje, į kurią nukreipiama valstybės intervencija, tinklo operatorius jau yra, tačiau tam tikros vartotojų grupės vis tiek gali būti nepakankamai aptarnaujamos, nes vartotojams neteikiamos kai kurios jų prašomos plačiajuosčio ryšio paslaugos arba, kai nėra reguliuojamų didmeninės prieigos tarifų, šių paslaugų kainos pernelyg didelės, palyginti su paslaugų, teikiamų konkurencingesnėse šalies vietovėse arba regionuose, kainomis (47). Be to, jei mažai tikėtina, kad trečiosios šalys kurs naują infrastruktūrą, tokios infrastruktūros finansavimas galėtų būti tinkama priemonė. Taip būtų išspręsta infrastruktūrų konkurencijos trūkumo problema ir sumažėtų problemų, kylančių dėl de facto monopolinės remiamo operatoriaus padėties (48). Tačiau galimybės šiomis aplinkybėmis teikti pagalbą priklauso nuo įvairių sąlygų, kurias susijusi valstybė narė turėtų įvykdyti.

| 46. | Taigi Komisija tam tikromis aplinkybėmis gali paskelbti, kad pasirinktoms vietovėms skirtos valstybės pagalbos priemonės yra suderinamos su bendrąja rinka, jei šiose vietovėse plačiajuosčio ryšio infrastruktūra de facto vis dar yra monopolinė ir jei i) neteikiama įperkamų arba reikiamų paslaugų, kuriomis būtų tenkinami gyventojų arba verslo klientų poreikiai ir ii) nėra mažiau iškraipančių rinką priemonių (įskaitant ex ante reguliavimą) tiems patiems tikslams pasiekti. Kad nustatytų, ar laikomasi šių sąlygų, Komisija pirmiausia vertins:






  a) | ar bendros rinkos sąlygos nėra tinkamos, ir šiuo tikslu, be kita ko, nagrinės esamą plačiajuosčio ryšio kainų lygį, galutiniams vartotojams (gyventojams ir verslo klientams) teikiamų paslaugų pobūdį ir šių paslaugų teikimo sąlygas; |
| --- | --- | --- |

46.

Taigi Komisija tam tikromis aplinkybėmis gali paskelbti, kad pasirinktoms vietovėms skirtos valstybės pagalbos priemonės yra suderinamos su bendrąja rinka, jei šiose vietovėse plačiajuosčio ryšio infrastruktūra de facto vis dar yra monopolinė ir jei i) neteikiama įperkamų arba reikiamų paslaugų, kuriomis būtų tenkinami gyventojų arba verslo klientų poreikiai ir ii) nėra mažiau iškraipančių rinką priemonių (įskaitant ex ante reguliavimą) tiems patiems tikslams pasiekti. Kad nustatytų, ar laikomasi šių sąlygų, Komisija pirmiausia vertins:

a)

ar bendros rinkos sąlygos nėra tinkamos, ir šiuo tikslu, be kita ko, nagrinės esamą plačiajuosčio ryšio kainų lygį, galutiniams vartotojams (gyventojams ir verslo klientams) teikiamų paslaugų pobūdį ir šių paslaugų teikimo sąlygas;

| b) | jei nėra nacionalinės reguliavimo institucijos nustatyto ex ante reguliavimo, ar trečiosioms šalims nesiūloma veiksminga tinklo prieiga arba ar prieigos sąlygos netrukdo veiksmingai konkuruoti; |
| --- | --- |

b)

jei nėra nacionalinės reguliavimo institucijos nustatyto ex ante reguliavimo, ar trečiosioms šalims nesiūloma veiksminga tinklo prieiga arba ar prieigos sąlygos netrukdo veiksmingai konkuruoti;

| c) | ar bendros patekimo į rinką kliūtys nekliudo ateiti kitiems potencialiems elektroninių ryšių operatoriams; |
| --- | --- |

c)

ar bendros patekimo į rinką kliūtys nekliudo ateiti kitiems potencialiems elektroninių ryšių operatoriams;

| d) | ar šių problemų nebuvo negalima išspręsti priemonėmis ar taisomaisiais veiksmais, kuriuos kompetentinga nacionalinė reguliavimo arba konkurencijos institucija taiko esamam tinklo paslaugų teikėjui. |
| --- | --- |

d)

ar šių problemų nebuvo negalima išspręsti priemonėmis ar taisomaisiais veiksmais, kuriuos kompetentinga nacionalinė reguliavimo arba konkurencijos institucija taiko esamam tinklo paslaugų teikėjui.

2.3.3.   Priemonės struktūra ir poreikis mažinti konkurencijos iškraipymą

| 47. | Jei manoma, kad plačiajuosčio ryšio aprėptis nepakankama, gali prireikti valstybės intervencijos. Pirmiausia būtina atsakyti į klausimą, ar valstybės pagalba yra tinkama politikos priemonė problemai išspręsti, ar nėra kitų, geresnių, priemonių. |
| --- | --- |

47.

Jei manoma, kad plačiajuosčio ryšio aprėptis nepakankama, gali prireikti valstybės intervencijos. Pirmiausia būtina atsakyti į klausimą, ar valstybės pagalba yra tinkama politikos priemonė problemai išspręsti, ar nėra kitų, geresnių, priemonių.

| 48. | Šiuo klausimu Komisija ankstesniuose sprendimuose nurodė, kad nors ex ante reguliavimas daugeliu atvejų padėjo įdiegti plačiajuostį ryšį miesto ir tankiau gyvenamosiose vietovėse, šio būdo gali nepakakti sąlygoms teikti plačiajuosčio ryšio paslaugas, ypač vietovėse, kurioms būdingas mažas investicijų pelningumas, sudaryti (49). |
| --- | --- |

48.

Šiuo klausimu Komisija ankstesniuose sprendimuose nurodė, kad nors ex ante reguliavimas daugeliu atvejų padėjo įdiegti plačiajuostį ryšį miesto ir tankiau gyvenamosiose vietovėse, šio būdo gali nepakakti sąlygoms teikti plačiajuosčio ryšio paslaugas, ypač vietovėse, kurioms būdingas mažas investicijų pelningumas, sudaryti (49).

| 49. | Be to, plačiajuosčio ryšio trūkumo problema ne visada išsprendžiama plačiajuosčio ryšio paklausos skatinimo priemonėmis (pvz., taikant lengvatas galutiniams vartotojams), nors šios priemonės gali turėti teigiamą poveikį plačiajuosčio ryšio skverbčiai ir turėtų būti skatinamos kaip alternatyvios arba papildomos priemonės kartu su kitomis viešosiomis priemonėmis (50). Taigi tokiais atvejais gali nelikti jokios kitos galimybės, kaip tik valstybės lėšomis išspręsti plačiajuosčio ryšio trūkumo problemą. |
| --- | --- |

49.

Be to, plačiajuosčio ryšio trūkumo problema ne visada išsprendžiama plačiajuosčio ryšio paklausos skatinimo priemonėmis (pvz., taikant lengvatas galutiniams vartotojams), nors šios priemonės gali turėti teigiamą poveikį plačiajuosčio ryšio skverbčiai ir turėtų būti skatinamos kaip alternatyvios arba papildomos priemonės kartu su kitomis viešosiomis priemonėmis (50). Taigi tokiais atvejais gali nelikti jokios kitos galimybės, kaip tik valstybės lėšomis išspręsti plačiajuosčio ryšio trūkumo problemą.

| 50. | Vertinant priemonės skatinamąjį pobūdį, būtina patikrinti, ar susijusi investicija į plačiajuosčio ryšio tinklą negalėtų būti atliekama per tą pat laiką ir be valstybės pagalbos. |
| --- | --- |

50.

Vertinant priemonės skatinamąjį pobūdį, būtina patikrinti, ar susijusi investicija į plačiajuosčio ryšio tinklą negalėtų būti atliekama per tą pat laiką ir be valstybės pagalbos.

| 51. | Komisija, vertindama „baltosiose“ arba „pilkosiose“ srityse taikomų priemonių, apie kurias pranešta, proporcingumą, nurodė keletą būtinųjų sąlygų, kuriomis siekiama kaip galima labiau sumažinti susijusią valstybės pagalbą ir galimą konkurencijos iškraipymą. Jei būtų nesilaikoma a–h punktuose nurodytų sąlygų, reikėtų atlikti nuodugnų vertinimą (51), o jį atlikus veikiausiai būtų padaryta neigiama išvada dėl pagalbos suderinamumo su bendrąja rinka.






  a) | Išsamus kartografavimas ir aprėpties analizė. Valstybės narės turėtų aiškiai nurodyti, kurioms geografinėms vietovėms bus taikoma svarstoma paramos priemonė. Kartu atlikdamos atitinkamos vietovės konkurencinių sąlygų ir struktūros analizę ir konsultuodamosi su visomis suinteresuotosiomis šalimis, kurioms susijusi priemonė turi įtakos, valstybės narės mažina konkurencijos su esamais paslaugų teikėjais ir su tais, kurie jau turi parengę investicinius planus artimiausiai ateičiai, iškraipymą ir suteikia šiems investuotojams galimybę planuoti savo veiklą (52). Todėl išsamus kartografavimas ir visapusiškos konsultacijos ne tik užtikrina didelį skaidrumą, bet taip pat labai padeda nustatyti „baltąsias“, „pilkąsias“ ir „juodąsias“ sritis (53). |
| --- | --- | --- |

51.

Komisija, vertindama „baltosiose“ arba „pilkosiose“ srityse taikomų priemonių, apie kurias pranešta, proporcingumą, nurodė keletą būtinųjų sąlygų, kuriomis siekiama kaip galima labiau sumažinti susijusią valstybės pagalbą ir galimą konkurencijos iškraipymą. Jei būtų nesilaikoma a–h punktuose nurodytų sąlygų, reikėtų atlikti nuodugnų vertinimą (51), o jį atlikus veikiausiai būtų padaryta neigiama išvada dėl pagalbos suderinamumo su bendrąja rinka.

a)

Išsamus kartografavimas ir aprėpties analizė. Valstybės narės turėtų aiškiai nurodyti, kurioms geografinėms vietovėms bus taikoma svarstoma paramos priemonė. Kartu atlikdamos atitinkamos vietovės konkurencinių sąlygų ir struktūros analizę ir konsultuodamosi su visomis suinteresuotosiomis šalimis, kurioms susijusi priemonė turi įtakos, valstybės narės mažina konkurencijos su esamais paslaugų teikėjais ir su tais, kurie jau turi parengę investicinius planus artimiausiai ateičiai, iškraipymą ir suteikia šiems investuotojams galimybę planuoti savo veiklą (52). Todėl išsamus kartografavimas ir visapusiškos konsultacijos ne tik užtikrina didelį skaidrumą, bet taip pat labai padeda nustatyti „baltąsias“, „pilkąsias“ ir „juodąsias“ sritis (53).

| b) | Atviras konkursas. Rengiant atvirus konkursus, visiems investuotojams, pageidaujantiems teikti subsidijuojamo projekto įgyvendinimo pasiūlymus, užtikrinamas skaidrumas. Būtina atviro konkurso sąlyga – vienodo nediskriminacinio požiūrio į visus pasiūlymo teikėjus taikymas. Atviras konkursas – tai būdas, leidžiantis kiek įmanoma labiau sumažinti galimą susijusią valstybės pagalbos naudą ir kartu sušvelninti atrankinį priemonės pobūdį, kadangi pasirinktinas pagalbos gavėjas iš anksto nėra žinomas (54). |
| --- | --- |

b)

Atviras konkursas. Rengiant atvirus konkursus, visiems investuotojams, pageidaujantiems teikti subsidijuojamo projekto įgyvendinimo pasiūlymus, užtikrinamas skaidrumas. Būtina atviro konkurso sąlyga – vienodo nediskriminacinio požiūrio į visus pasiūlymo teikėjus taikymas. Atviras konkursas – tai būdas, leidžiantis kiek įmanoma labiau sumažinti galimą susijusią valstybės pagalbos naudą ir kartu sušvelninti atrankinį priemonės pobūdį, kadangi pasirinktinas pagalbos gavėjas iš anksto nėra žinomas (54).

| c) | Ekonominiu požiūriu pranašiausias pasiūlymas. Rengiant atvirą konkursą, siekiant sumažinti teiktinos pagalbos sumą taikant panašius arba vienodus kokybės reikalavimus, pasiūlymo teikėjas, prašantis mažiausios pagalbos sumos, iš esmės turėtų gauti daugiau pirmenybės balų, skiriamų atliekant bendrą jo pasiūlymo įvertinimą (55). Tokiu būdu valstybė narė gali sumažinti savo naštą, skirdama iš tiesų rinkai būtiną pagalbos sumą, ir taip sumažinti informacijos asimetriją, kuri dažniausiai būna naudinga privatiems investuotojams. |
| --- | --- |

c)

Ekonominiu požiūriu pranašiausias pasiūlymas. Rengiant atvirą konkursą, siekiant sumažinti teiktinos pagalbos sumą taikant panašius arba vienodus kokybės reikalavimus, pasiūlymo teikėjas, prašantis mažiausios pagalbos sumos, iš esmės turėtų gauti daugiau pirmenybės balų, skiriamų atliekant bendrą jo pasiūlymo įvertinimą (55). Tokiu būdu valstybė narė gali sumažinti savo naštą, skirdama iš tiesų rinkai būtiną pagalbos sumą, ir taip sumažinti informacijos asimetriją, kuri dažniausiai būna naudinga privatiems investuotojams.

| d) | Technologinis neutralumas. Atsižvelgdamos į tai, kad plačiajuosčio ryšio paslaugas galima teikti naudojant tinklo infrastruktūras, pagrįstas laidinėmis (xDSL, kabelinio), bevielėmis (Wi-Fi, WiMAX), palydovinėmis ir judriosiomis technologijomis, valstybės narės neturėtų remti kurios nors vienos technologijos arba tinklo platformos, jei negali to objektyviai pagrįsti (56). Pasiūlymų teikėjams turėtų būti suteikta teisė siūlyti teikti reikiamas plačiajuosčio ryšio paslaugas taikant arba derinant tokias technologijas, kokios, jų nuomone, yra tinkamiausios. |
| --- | --- |

d)

Technologinis neutralumas. Atsižvelgdamos į tai, kad plačiajuosčio ryšio paslaugas galima teikti naudojant tinklo infrastruktūras, pagrįstas laidinėmis (xDSL, kabelinio), bevielėmis (Wi-Fi, WiMAX), palydovinėmis ir judriosiomis technologijomis, valstybės narės neturėtų remti kurios nors vienos technologijos arba tinklo platformos, jei negali to objektyviai pagrįsti (56). Pasiūlymų teikėjams turėtų būti suteikta teisė siūlyti teikti reikiamas plačiajuosčio ryšio paslaugas taikant arba derinant tokias technologijas, kokios, jų nuomone, yra tinkamiausios.

| e) | Esamos infrastruktūros naudojimas. Jei įmanoma, valstybės narės turėtų skatinti pasiūlymų teikėjus naudotis esama infrastruktūra, kad būtų išvengta nereikalingo išlaidaus išteklių dubliavimo. Mėginant sumažinti ekonominį poveikį esamiems tinklo operatoriams, šiems turi būti suteikta galimybė leisti naudoti savo infrastruktūrą projektui, apie kurį pranešta, įgyvendinti. Tačiau ši sąlyga neturėtų būti naudinga tik esamiems vietos operatoriams, ypač jei trečiosios šalys neturi galimybės naudotis šia infrastruktūra ar ištekliais, kurie būtini, kad jos galėtų konkuruoti su vietos operatoriumi. Be to, jei tai „pilkosios“ sritys ir jei įrodoma, kad priklausomybė nuo vietos operatoriaus yra vienas iš problemos aspektų, gali reikėti sudaryti sąlygas didesnei įrenginiais grįstai konkurencijai. |
| --- | --- |

e)

Esamos infrastruktūros naudojimas. Jei įmanoma, valstybės narės turėtų skatinti pasiūlymų teikėjus naudotis esama infrastruktūra, kad būtų išvengta nereikalingo išlaidaus išteklių dubliavimo. Mėginant sumažinti ekonominį poveikį esamiems tinklo operatoriams, šiems turi būti suteikta galimybė leisti naudoti savo infrastruktūrą projektui, apie kurį pranešta, įgyvendinti. Tačiau ši sąlyga neturėtų būti naudinga tik esamiems vietos operatoriams, ypač jei trečiosios šalys neturi galimybės naudotis šia infrastruktūra ar ištekliais, kurie būtini, kad jos galėtų konkuruoti su vietos operatoriumi. Be to, jei tai „pilkosios“ sritys ir jei įrodoma, kad priklausomybė nuo vietos operatoriaus yra vienas iš problemos aspektų, gali reikėti sudaryti sąlygas didesnei įrenginiais grįstai konkurencijai.

| f) | Didmeninė prieiga. Trečiųjų šalių įgaliojimas veiksmingai naudotis didmenine subsidijuojamos infrastruktūros prieiga yra būtina sudedamoji kiekvienos valstybės priemonės, kuria finansuojamas naujos plačiajuosčio ryšio infrastruktūros kūrimas, dalis. Pirmiausia trečiųjų šalių operatoriai, turėdami didmeninę prieigą, gali konkuruoti su pasirinktu pasiūlymo teikėju (kai toks jau yra mažmeninėje rinkoje) ir taip didinti pasirinkimo galimybes ir konkurenciją vietovėse, kuriose taikoma priemonė, kartu išvengiant regioninių paslaugų monopolijų atsiradimo. Veiksminga didmeninė subsidijuojamos infrastruktūros prieiga turėtų būti siūloma bent septyneriems metams. Ši sąlyga taikoma neatsižvelgiant į ankstesnę rinkos analizę, apibrėžtą pagrindų direktyvos 7 straipsnyje (57). Tačiau, jei praėjus 7 metams, nacionalinė reguliavimo institucija pagal taikomą reguliavimo sistemą nustato, kad atitinkamas infrastruktūros operatorius konkrečioje rinkoje turi didelę įtaką (58), atitinkamai reikėtų pratęsti įsipareigojimą dėl prieigos. |
| --- | --- |

f)

Didmeninė prieiga. Trečiųjų šalių įgaliojimas veiksmingai naudotis didmenine subsidijuojamos infrastruktūros prieiga yra būtina sudedamoji kiekvienos valstybės priemonės, kuria finansuojamas naujos plačiajuosčio ryšio infrastruktūros kūrimas, dalis. Pirmiausia trečiųjų šalių operatoriai, turėdami didmeninę prieigą, gali konkuruoti su pasirinktu pasiūlymo teikėju (kai toks jau yra mažmeninėje rinkoje) ir taip didinti pasirinkimo galimybes ir konkurenciją vietovėse, kuriose taikoma priemonė, kartu išvengiant regioninių paslaugų monopolijų atsiradimo. Veiksminga didmeninė subsidijuojamos infrastruktūros prieiga turėtų būti siūloma bent septyneriems metams. Ši sąlyga taikoma neatsižvelgiant į ankstesnę rinkos analizę, apibrėžtą pagrindų direktyvos 7 straipsnyje (57). Tačiau, jei praėjus 7 metams, nacionalinė reguliavimo institucija pagal taikomą reguliavimo sistemą nustato, kad atitinkamas infrastruktūros operatorius konkrečioje rinkoje turi didelę įtaką (58), atitinkamai reikėtų pratęsti įsipareigojimą dėl prieigos.

| g) | Kainų palyginimas. Norint užtikrinti veiksmingą didmeninę prieigą ir kaip galima labiau sumažinti galimybę iškraipyti konkurenciją, labai svarbu neleisti pernelyg plačiai taikyti didmeninių kainų arba priešingai – pasirinktam pasiūlymo teikėjui neleisti taikyti grobuoniškos kainodaros ar reikalauti mokėti kuo didesnę kainą. Didmeninės prieigos kainos turėtų būti nustatomos pagal vidutines skelbiamas (reguliuojamas) didmenines kainas, vyraujančias kitose panašiose, konkurencingesnėse šalies arba Bendrijos vietovėse, arba, jei tokių skelbiamų kainų nėra, pagal atitinkamų rinkų ir paslaugų kainas, jau nustatytas arba patvirtintas nacionalinės reguliavimo institucijos. Todėl, kai ex ante reguliavimas jau taikomas (pvz., „pilkojoje srityje“), prieigos prie subsidijuojamos infrastruktūros didmeninės kainos neturėtų būti mažesnės, nei nacionalinės reguliavimo institucijos toje pačioje vietovėje nustatytos prieigos kainos. Kainų palyginimas yra svarbi apsaugos priemonė, nes leidžia valstybėms narėms iš anksto nenustatyti tikslių mažmeninių arba didmeninių prieigos kainų ir užtikrinti, kad suteikta pagalba būtų naudojama rinkos sąlygoms, panašioms į vyraujančias kitose konkurencingose plačiajuosčio ryšio rinkose, sukurti. Palyginimo kriterijai turėtų būti aiškiai nurodyti konkurso dokumentuose. |
| --- | --- |

g)

Kainų palyginimas. Norint užtikrinti veiksmingą didmeninę prieigą ir kaip galima labiau sumažinti galimybę iškraipyti konkurenciją, labai svarbu neleisti pernelyg plačiai taikyti didmeninių kainų arba priešingai – pasirinktam pasiūlymo teikėjui neleisti taikyti grobuoniškos kainodaros ar reikalauti mokėti kuo didesnę kainą. Didmeninės prieigos kainos turėtų būti nustatomos pagal vidutines skelbiamas (reguliuojamas) didmenines kainas, vyraujančias kitose panašiose, konkurencingesnėse šalies arba Bendrijos vietovėse, arba, jei tokių skelbiamų kainų nėra, pagal atitinkamų rinkų ir paslaugų kainas, jau nustatytas arba patvirtintas nacionalinės reguliavimo institucijos. Todėl, kai ex ante reguliavimas jau taikomas (pvz., „pilkojoje srityje“), prieigos prie subsidijuojamos infrastruktūros didmeninės kainos neturėtų būti mažesnės, nei nacionalinės reguliavimo institucijos toje pačioje vietovėje nustatytos prieigos kainos. Kainų palyginimas yra svarbi apsaugos priemonė, nes leidžia valstybėms narėms iš anksto nenustatyti tikslių mažmeninių arba didmeninių prieigos kainų ir užtikrinti, kad suteikta pagalba būtų naudojama rinkos sąlygoms, panašioms į vyraujančias kitose konkurencingose plačiajuosčio ryšio rinkose, sukurti. Palyginimo kriterijai turėtų būti aiškiai nurodyti konkurso dokumentuose.

| h) | Lėšų susigrąžinimo mechanizmai siekiant išvengti kompensacijos permokos. Kad pasirinktam pasiūlymo teikėjui nebūtų suteikta pernelyg didelė kompensacija, kai plačiajuosčio ryšio paklausa pasirinktoje vietovėje tampa didesnė nei buvo numatyta, valstybės narės sutartyje su konkursą laimėjusiu pasiūlymo teikėju turėtų nustatyti išlaidų atlyginimo mechanizmą (59). Taikant tokį mechanizmą, ex post ir atgaline data galima sumažinti pagalbos sumą, kuri pradžioje buvo laikoma būtina. |
| --- | --- |

h)

Lėšų susigrąžinimo mechanizmai siekiant išvengti kompensacijos permokos. Kad pasirinktam pasiūlymo teikėjui nebūtų suteikta pernelyg didelė kompensacija, kai plačiajuosčio ryšio paklausa pasirinktoje vietovėje tampa didesnė nei buvo numatyta, valstybės narės sutartyje su konkursą laimėjusiu pasiūlymo teikėju turėtų nustatyti išlaidų atlyginimo mechanizmą (59). Taikant tokį mechanizmą, ex post ir atgaline data galima sumažinti pagalbos sumą, kuri pradžioje buvo laikoma būtina.

3.   VALSTYBĖS PAGALBA NKP TINKLAMS

3.1.   Spartaus NKP tinklų diegimo rėmimas

| 52. | Dabar ne viena valstybė narė vis daugiau dėmesio skiria plačiajuosčio ryšio tinklų, leidžiančių labai didele sparta teikti įvairiausias pažangias skaitmenines susietas paslaugas, rėmimui. Šie NKP tinklai – daugiausia šviesolaidžio arba pažangių atnaujintų kabelinių tinklų tinklai, kuriais visiškai arba nemažai keičiami esami vario laidų naudojimu pagrįsti plačiajuosčio ryšio tinklai arba esami kabeliniai tinklai. |
| --- | --- |

52.

Dabar ne viena valstybė narė vis daugiau dėmesio skiria plačiajuosčio ryšio tinklų, leidžiančių labai didele sparta teikti įvairiausias pažangias skaitmenines susietas paslaugas, rėmimui. Šie NKP tinklai – daugiausia šviesolaidžio arba pažangių atnaujintų kabelinių tinklų tinklai, kuriais visiškai arba nemažai keičiami esami vario laidų naudojimu pagrįsti plačiajuosčio ryšio tinklai arba esami kabeliniai tinklai.

| 53. | NKP tinklai – tai laidinės prieigos tinklai, visiškai arba iš dalies sudaryti iš optinių elementų ir leidžiantys teikti plačiajuosčio ryšio prieigos paslaugas, kurių savybės geresnės (pvz., didesnis pralaidumas) už esamų varinių laidų tinklų savybes (60). |
| --- | --- |

53.

NKP tinklai – tai laidinės prieigos tinklai, visiškai arba iš dalies sudaryti iš optinių elementų ir leidžiantys teikti plačiajuosčio ryšio prieigos paslaugas, kurių savybės geresnės (pvz., didesnis pralaidumas) už esamų varinių laidų tinklų savybes (60).

| 54. | Iš esmės ateityje NKP tinklų sparta ir pralaidumas bus tokie, kad būtų galima perduoti didelės raiškos turinį, teikti užsakomąsias taikomąsias priemones, kurioms reikalingas didelis pralaidumas, ir verslui suteikti galimybę naudotis simetrinėmis plačiajuosčio ryšio jungtimis, kuriomis dabar gali naudotis tik didelės įmonės. NKP operatoriai gali padėti tobulinti visus plačiajuosčio ryšio technologijos ir plačiajuosčio ryšio paslaugų aspektus. |
| --- | --- |

54.

Iš esmės ateityje NKP tinklų sparta ir pralaidumas bus tokie, kad būtų galima perduoti didelės raiškos turinį, teikti užsakomąsias taikomąsias priemones, kurioms reikalingas didelis pralaidumas, ir verslui suteikti galimybę naudotis simetrinėmis plačiajuosčio ryšio jungtimis, kuriomis dabar gali naudotis tik didelės įmonės. NKP operatoriai gali padėti tobulinti visus plačiajuosčio ryšio technologijos ir plačiajuosčio ryšio paslaugų aspektus.

| 55. | Komisija jau yra nagrinėjusi keletą pranešimų apie valstybės pagalbą, kurią teikiant remiamas šviesolaidžio tinklų diegimas. Šie atvejai buvo susiję su „pagrindinio“ regioninio NKP tinklo kūrimu (61) arba šviesolaidžio ryšio paslaugų teikimu nedaugeliui verslo klientų (62). |
| --- | --- |

55.

Komisija jau yra nagrinėjusi keletą pranešimų apie valstybės pagalbą, kurią teikiant remiamas šviesolaidžio tinklų diegimas. Šie atvejai buvo susiję su „pagrindinio“ regioninio NKP tinklo kūrimu (61) arba šviesolaidžio ryšio paslaugų teikimu nedaugeliui verslo klientų (62).

| 56. | Kaip ir diegiant vadinamosios „pirmosios kartos“ bazinio plačiajuosčio ryšio tinklus, valstybė, miesto ir regioninės valdžios institucijos savo paramą šviesolaidžio tinklams sparčiai diegti grindžia rinkos nepakankamumo problema ir sanglaudos tikslo siekimu. Diegiant bazinio plačiajuosčio ryšio infrastruktūrą valstybės intervencijos pavyzdžiai daugiausia buvo susiję su kaimo bendruomenėmis ir (arba) vietovėmis (kuriose mažas gyventojų tankis ir reikalingos didelės kapitalo sąnaudos) arba nepakankamai ekonomiškai išsivysčiusiomis vietovėmis (menkos galimybės sumokėti už paslaugas), o šiuo atveju teigiama, kad NKP tinklų modelio ekonominiai ypatumai atgraso nuo NKP tinklų diegimo ne tik retai gyvenamose vietovėse, bet ir tam tikrose miesto zonose. Pagrindinė problema, trukdanti sparčiai ir plačiai diegti NKP tinklus, yra išlaidos ir – iš dalies – gyventojų tankis (63). |
| --- | --- |

56.

Kaip ir diegiant vadinamosios „pirmosios kartos“ bazinio plačiajuosčio ryšio tinklus, valstybė, miesto ir regioninės valdžios institucijos savo paramą šviesolaidžio tinklams sparčiai diegti grindžia rinkos nepakankamumo problema ir sanglaudos tikslo siekimu. Diegiant bazinio plačiajuosčio ryšio infrastruktūrą valstybės intervencijos pavyzdžiai daugiausia buvo susiję su kaimo bendruomenėmis ir (arba) vietovėmis (kuriose mažas gyventojų tankis ir reikalingos didelės kapitalo sąnaudos) arba nepakankamai ekonomiškai išsivysčiusiomis vietovėmis (menkos galimybės sumokėti už paslaugas), o šiuo atveju teigiama, kad NKP tinklų modelio ekonominiai ypatumai atgraso nuo NKP tinklų diegimo ne tik retai gyvenamose vietovėse, bet ir tam tikrose miesto zonose. Pagrindinė problema, trukdanti sparčiai ir plačiai diegti NKP tinklus, yra išlaidos ir – iš dalies – gyventojų tankis (63).

| 57. | Taigi valdžios institucijos turi garantuoti tiesioginę intervenciją, kad užtikrintų, kad vietovės, kurios, tinklo operatorių nuomone, nėra pelningos, vis tiek gautų naudos dėl šalutinio poveikio, kurį NKP tinklai gali padaryti ekonomikai, ir kad šios vietovės nepatirtų naujos skaitmeninės „NKP atskirties“. Todėl valstybės narės gali pageidauti paskatinti NKP tinklų plėtrą vietovėse, kuriose esamų plačiajuosčio tinklo operatorių investicijos į šiuos tinklus būtų pradėtos tik po kelerių metų, nes finansiniu požiūriu jos ne tokios patrauklios kaip tam tikrose pagrindinėse miesto zonose. Tam tikrais atvejais valstybės narės, norėdamos sudaryti sąlygas naudotis NKP tinklų ryšiu apskritai arba anksčiau nei būtų galima tikėtis ir taip kuo greičiau padidinti užimtumo ir kitas ekonomines galimybes, gali nuspręsti investuoti pačios arba suteikti finansinę paramą privatiems operatoriams. |
| --- | --- |

57.

Taigi valdžios institucijos turi garantuoti tiesioginę intervenciją, kad užtikrintų, kad vietovės, kurios, tinklo operatorių nuomone, nėra pelningos, vis tiek gautų naudos dėl šalutinio poveikio, kurį NKP tinklai gali padaryti ekonomikai, ir kad šios vietovės nepatirtų naujos skaitmeninės „NKP atskirties“. Todėl valstybės narės gali pageidauti paskatinti NKP tinklų plėtrą vietovėse, kuriose esamų plačiajuosčio tinklo operatorių investicijos į šiuos tinklus būtų pradėtos tik po kelerių metų, nes finansiniu požiūriu jos ne tokios patrauklios kaip tam tikrose pagrindinėse miesto zonose. Tam tikrais atvejais valstybės narės, norėdamos sudaryti sąlygas naudotis NKP tinklų ryšiu apskritai arba anksčiau nei būtų galima tikėtis ir taip kuo greičiau padidinti užimtumo ir kitas ekonomines galimybes, gali nuspręsti investuoti pačios arba suteikti finansinę paramą privatiems operatoriams.

| 58. | Taikant viešąją intervenciją, kuria norima paremti NKP tinklų diegimą arba jį paspartinti, turi būti užtikrinta, kad ši parama atitiktų valstybės pagalbos taisykles. |
| --- | --- |

58.

Taikant viešąją intervenciją, kuria norima paremti NKP tinklų diegimą arba jį paspartinti, turi būti užtikrinta, kad ši parama atitiktų valstybės pagalbos taisykles.

3.2.   Viešosios intervencijos rūšys

| 59. | Valstybės narės, norėdamos paskatinti arba paspartinti NKP tinklų diegimą, gali taikyti įvairaus lygio intervenciją. Tokiu atveju NKP tinklų diegimo srityje vykdomai valstybės intervencijai mutatis mutandis taikomos 2.2.1 ir 2.2.2 skirsnių (rinkos ekonomikos investuotojo principo taikymas, kompensacija už viešąsias paslaugas ir Altmark kriterijai) nuostatos. Atsižvelgiant į pasirinktos intervencijos pobūdį ir poveikį, pagal valstybės pagalbos taisykles gali būti pateisinamas ir kitoks analizės metodas. |
| --- | --- |

59.

Valstybės narės, norėdamos paskatinti arba paspartinti NKP tinklų diegimą, gali taikyti įvairaus lygio intervenciją. Tokiu atveju NKP tinklų diegimo srityje vykdomai valstybės intervencijai mutatis mutandis taikomos 2.2.1 ir 2.2.2 skirsnių (rinkos ekonomikos investuotojo principo taikymas, kompensacija už viešąsias paslaugas ir Altmark kriterijai) nuostatos. Atsižvelgiant į pasirinktos intervencijos pobūdį ir poveikį, pagal valstybės pagalbos taisykles gali būti pateisinamas ir kitoks analizės metodas.

| 60. | Vietovėse, kuriose tikimasi, kad privatūs investuotojai ateityje diegs NKP tinklus, valstybės narės gali nuspręsti taikyti įvairių priemonių rinkinius, kuriais būtų siekiama paspartinti investicijų ciklą ir taip paskatinti investuotojus anksčiau įgyvendinti savo investicijų planus. Šiomis priemonėmis nebūtinai turi būti teikiama valstybės pagalba, kaip apibrėžta 87 straipsnio 1 dalyje. Kadangi didelę šviesolaidžio tinklų diegimo dalį sudaro civilinės inžinerijos darbai (pvz., kasimas, kabelių tiesimas, laidų išvedžiojimas namuose ir kt.), valstybės narės, taikydamos Bendrijos elektroninių ryšių reguliavimo sistemą, pvz., gali nuspręsti palengvinti servituto teisių gavimo procedūrą ir reikalauti, kad tinklų operatoriai koordinuotų savo civilinės inžinerijos darbus ir (arba) dalytųsi tam tikromis savo infrastruktūros dalimis (64). Lygiai taip pat valstybės narės gali nuspręsti, kad, statant naujas konstrukcijas (įskaitant naujus vandentiekio, energijos, transporto ar nuotekų tinklus) ir (arba) pastatus, turėtų būti įrengtos šviesolaidžio jungtys. |
| --- | --- |

60.

Vietovėse, kuriose tikimasi, kad privatūs investuotojai ateityje diegs NKP tinklus, valstybės narės gali nuspręsti taikyti įvairių priemonių rinkinius, kuriais būtų siekiama paspartinti investicijų ciklą ir taip paskatinti investuotojus anksčiau įgyvendinti savo investicijų planus. Šiomis priemonėmis nebūtinai turi būti teikiama valstybės pagalba, kaip apibrėžta 87 straipsnio 1 dalyje. Kadangi didelę šviesolaidžio tinklų diegimo dalį sudaro civilinės inžinerijos darbai (pvz., kasimas, kabelių tiesimas, laidų išvedžiojimas namuose ir kt.), valstybės narės, taikydamos Bendrijos elektroninių ryšių reguliavimo sistemą, pvz., gali nuspręsti palengvinti servituto teisių gavimo procedūrą ir reikalauti, kad tinklų operatoriai koordinuotų savo civilinės inžinerijos darbus ir (arba) dalytųsi tam tikromis savo infrastruktūros dalimis (64). Lygiai taip pat valstybės narės gali nuspręsti, kad, statant naujas konstrukcijas (įskaitant naujus vandentiekio, energijos, transporto ar nuotekų tinklus) ir (arba) pastatus, turėtų būti įrengtos šviesolaidžio jungtys.

| 61. | Be to, valdžios institucijos gali nuspręsti imtis kai kurių civilinės inžinerijos darbų (pvz., valstybinės žemės kasimo, kanalų tiesimo), kad susiję operatoriai turėtų sąlygas ir galėtų greičiau įdiegti savo tinklų sudedamąsias dalis. Tačiau tokie civilinės inžinerijos darbai neturėtų būti skirti tik tam tikrai pramonės šakai arba sektoriui, o turėtų iš principo būti atviri visiems galimiems naudotojams ir ne tik elektroninio ryšio operatoriams (t. y. ir elektros energijos, dujų, vandens įrenginių ir kt. operatoriams). Jei tokia valstybės intervencija, nediskriminuojant kitų dalyvių tam tikro sektoriaus ar įmonės naudai (pirmiausia mažinant jų kapitalo išlaidas), siekiama sukurti reikiamas pradines sąlygas, kad komunalinių įrenginių operatoriai galėtų diegti savo infrastruktūrą, jai 87 straipsnio 1 dalis netaikoma. |
| --- | --- |

61.

Be to, valdžios institucijos gali nuspręsti imtis kai kurių civilinės inžinerijos darbų (pvz., valstybinės žemės kasimo, kanalų tiesimo), kad susiję operatoriai turėtų sąlygas ir galėtų greičiau įdiegti savo tinklų sudedamąsias dalis. Tačiau tokie civilinės inžinerijos darbai neturėtų būti skirti tik tam tikrai pramonės šakai arba sektoriui, o turėtų iš principo būti atviri visiems galimiems naudotojams ir ne tik elektroninio ryšio operatoriams (t. y. ir elektros energijos, dujų, vandens įrenginių ir kt. operatoriams). Jei tokia valstybės intervencija, nediskriminuojant kitų dalyvių tam tikro sektoriaus ar įmonės naudai (pirmiausia mažinant jų kapitalo išlaidas), siekiama sukurti reikiamas pradines sąlygas, kad komunalinių įrenginių operatoriai galėtų diegti savo infrastruktūrą, jai 87 straipsnio 1 dalis netaikoma.

| 62. | Be to, nacionalinės reguliavimo institucijos panašių priemonių gali imtis norėdamos suteikti vienodą nediskriminacinę galimybę naudotis stulpais arba suteikdamos galimybę dalytis kanalais, priklausančiais komunalinių paslaugų arba esamų tinklų operatoriams. |
| --- | --- |

62.

Be to, nacionalinės reguliavimo institucijos panašių priemonių gali imtis norėdamos suteikti vienodą nediskriminacinę galimybę naudotis stulpais arba suteikdamos galimybę dalytis kanalais, priklausančiais komunalinių paslaugų arba esamų tinklų operatoriams.

| 63. | Komisijos sprendimų priėmimo bazinio plačiajuosčio ryšio srityje praktika rodo, kad dažniausiai valstybės pagalbą plačiajuosčio ryšio tinklams teikia vietos arba regioninės valdžios institucijos, siekiančios išspręsti plačiajuosčio ryšio trūkumo regione problemą arba padidinti regiono konkurencingumą gerindamos esamą plačiajuosčio ryšio aprėptį ir galimybes prisijungti prie tinklo. Kad pasiektų šiuos du tikslus, valdžios institucijos iki šiol rengdavo valstybei priklausančios plačiajuosčio ryšio infrastruktūros kūrimo ir valdymo konkursus arba finansiškai remdavo privatiems asmenims priklausančio plačiajuosčio ryšio tinklo kūrimą (65). |
| --- | --- |

63.

Komisijos sprendimų priėmimo bazinio plačiajuosčio ryšio srityje praktika rodo, kad dažniausiai valstybės pagalbą plačiajuosčio ryšio tinklams teikia vietos arba regioninės valdžios institucijos, siekiančios išspręsti plačiajuosčio ryšio trūkumo regione problemą arba padidinti regiono konkurencingumą gerindamos esamą plačiajuosčio ryšio aprėptį ir galimybes prisijungti prie tinklo. Kad pasiektų šiuos du tikslus, valdžios institucijos iki šiol rengdavo valstybei priklausančios plačiajuosčio ryšio infrastruktūros kūrimo ir valdymo konkursus arba finansiškai remdavo privatiems asmenims priklausančio plačiajuosčio ryšio tinklo kūrimą (65).

| 64. | Jei viešosios intervencijos priemonės yra valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį, apie šias priemones būtina pranešti Komisijai, kuri, remdamasi 3.3 ir 3.4 skirsniuose nustatytais pagrindiniais principais, įvertins jų suderinamumą su bendrąja rinka (66). |
| --- | --- |

64.

Jei viešosios intervencijos priemonės yra valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį, apie šias priemones būtina pranešti Komisijai, kuri, remdamasi 3.3 ir 3.4 skirsniuose nustatytais pagrindiniais principais, įvertins jų suderinamumą su bendrąja rinka (66).

3.3.   NKP tinklų „baltųjų“, „pilkųjų“ ir „juodųjų“ sričių išskyrimas

| 65. | Kaip minėta 40 punkte, Komisija pagalbos įprasto plačiajuosčio ryšio plėtrai suderinamumą su bendrąja rinka vertino išskirdama „baltąsias“, „pilkąsias“ ir „juodąsias“ sritis. Komisija mano, kad toks išskyrimas tinkamas vertinant ir valstybės pagalbos NKP tinklams suderinamumą su bendrąja rinka pagal 87 straipsnio 3 dalies c punktą, tačiau, atsižvelgiant į NKP tinklų ypatumus, šias sritis būtina geriau apibrėžti. |
| --- | --- |

65.

Kaip minėta 40 punkte, Komisija pagalbos įprasto plačiajuosčio ryšio plėtrai suderinamumą su bendrąja rinka vertino išskirdama „baltąsias“, „pilkąsias“ ir „juodąsias“ sritis. Komisija mano, kad toks išskyrimas tinkamas vertinant ir valstybės pagalbos NKP tinklams suderinamumą su bendrąja rinka pagal 87 straipsnio 3 dalies c punktą, tačiau, atsižvelgiant į NKP tinklų ypatumus, šias sritis būtina geriau apibrėžti.

| 66. | Nagrinėjant šį klausimą reikia atminti, jog tikimasi, kad tolimoje ateityje NKP tinklai pakeis esamus bazinio plačiajuosčio ryšio tinklus. Kadangi NKP tinklų struktūra kitokia, leidžianti teikti gerokai kokybiškesnes plačiajuosčio ryšio paslaugas nei teikiamos dabar, be to, leidžianti teikti paslaugas, kurių neįmanoma teikti naudojant dabartinius plačiajuosčio ryšio tinklus, tikėtina, kad ateityje atsiras didelių skirtumų tarp vietovių, kuriose NKP tinklai veikia, ir vietovių, kuriose tokie tinklai neveikia (67). |
| --- | --- |

66.

Nagrinėjant šį klausimą reikia atminti, jog tikimasi, kad tolimoje ateityje NKP tinklai pakeis esamus bazinio plačiajuosčio ryšio tinklus. Kadangi NKP tinklų struktūra kitokia, leidžianti teikti gerokai kokybiškesnes plačiajuosčio ryšio paslaugas nei teikiamos dabar, be to, leidžianti teikti paslaugas, kurių neįmanoma teikti naudojant dabartinius plačiajuosčio ryšio tinklus, tikėtina, kad ateityje atsiras didelių skirtumų tarp vietovių, kuriose NKP tinklai veikia, ir vietovių, kuriose tokie tinklai neveikia (67).

| 67. | Dabar naudojant kai kuriuos pažangius bazinio plačiajuosčio ryšio tinklus (pvz., ADSL 2+) (68) galima (tam tikru lygiu) teikti tam tikrų rūšių plačiajuosčio ryšio paslaugas, kurios artimiausioje ateityje veikiausiai bus siūlomos naudojant NKP tinklus (pavyzdžiui, trijų pagrindinių paslaugų paketas). Tačiau, nepažeidžiant ex ante reguliavimo nuostatų, reikėtų atkreipti dėmesį, kad gali atsirasti naujų produktų arba paslaugų, kurie neturės pakaitalų nei paklausos, nei pasiūlos požiūriu ir kuriems reikės didesnės plačiajuosčio ryšio spartos, viršijančios fizines bazinio plačiajuosčio ryšio infrastruktūros galimybių ribas. |
| --- | --- |

67.

Dabar naudojant kai kuriuos pažangius bazinio plačiajuosčio ryšio tinklus (pvz., ADSL 2+) (68) galima (tam tikru lygiu) teikti tam tikrų rūšių plačiajuosčio ryšio paslaugas, kurios artimiausioje ateityje veikiausiai bus siūlomos naudojant NKP tinklus (pavyzdžiui, trijų pagrindinių paslaugų paketas). Tačiau, nepažeidžiant ex ante reguliavimo nuostatų, reikėtų atkreipti dėmesį, kad gali atsirasti naujų produktų arba paslaugų, kurie neturės pakaitalų nei paklausos, nei pasiūlos požiūriu ir kuriems reikės didesnės plačiajuosčio ryšio spartos, viršijančios fizines bazinio plačiajuosčio ryšio infrastruktūros galimybių ribas.

| 68. | Todėl, norint įvertinti valstybės pagalbą NKP tinklams, vietovė, kurioje tokių tinklų dabar nėra ir kurioje privatūs investuotojai artimiausioje ateityje jų veikiausiai nediegs arba nenaudos visu pajėgumu, turėtų būti laikoma „baltąja“ NKP sritimi (69). Šiuo atveju „artimiausioje ateityje“ turėtų reikšti per trejus metus (70). Valdžios institucijos turėtų būti įgaliotos tam tikromis sąlygomis imtis intervencinių priemonių ir spręsti socialinės sanglaudos, regioninės plėtros arba rinkos nepakankamumo problemas, jei galima įrodyti, kad privatūs investuotojai per artimiausius trejus metus neketina diegti NKP tinklų. Privatūs investuotojai savo investicijų planais turėtų užtikrinti, kad per trejų metų laikotarpį būtų padaryta nemaža pažanga bent aprėpties srityje ir kad planuojamos investicijos būtų užbaigtos vėliau per pagrįstą laiką (priklausomai nuo kiekvienos vietovės ir kiekvieno projekto ypatumų). Tolimesnių perspektyvų vertinti nederėtų, nes tai gali pakenkti regionų, kurie, palyginti su kitomis šalies dalimis, pakankamai aptarnaujamomis šių pažangių plačiajuosčio ryšio tinklų, yra aptarnaujami nepakankamai, interesams. Valdžios institucijos gali reikalauti pateikti verslo planą kartu su išsamiu diegimo laikotarpio planu ir tinkamo finansavimo įrodymais arba bet kokiais kitokiais įrodymais, iš kurių būtų matyti, kad privačių tinklo operatorių planuojamos investicijos yra patikimos ir tikėtinos. |
| --- | --- |

68.

Todėl, norint įvertinti valstybės pagalbą NKP tinklams, vietovė, kurioje tokių tinklų dabar nėra ir kurioje privatūs investuotojai artimiausioje ateityje jų veikiausiai nediegs arba nenaudos visu pajėgumu, turėtų būti laikoma „baltąja“ NKP sritimi (69). Šiuo atveju „artimiausioje ateityje“ turėtų reikšti per trejus metus (70). Valdžios institucijos turėtų būti įgaliotos tam tikromis sąlygomis imtis intervencinių priemonių ir spręsti socialinės sanglaudos, regioninės plėtros arba rinkos nepakankamumo problemas, jei galima įrodyti, kad privatūs investuotojai per artimiausius trejus metus neketina diegti NKP tinklų. Privatūs investuotojai savo investicijų planais turėtų užtikrinti, kad per trejų metų laikotarpį būtų padaryta nemaža pažanga bent aprėpties srityje ir kad planuojamos investicijos būtų užbaigtos vėliau per pagrįstą laiką (priklausomai nuo kiekvienos vietovės ir kiekvieno projekto ypatumų). Tolimesnių perspektyvų vertinti nederėtų, nes tai gali pakenkti regionų, kurie, palyginti su kitomis šalies dalimis, pakankamai aptarnaujamomis šių pažangių plačiajuosčio ryšio tinklų, yra aptarnaujami nepakankamai, interesams. Valdžios institucijos gali reikalauti pateikti verslo planą kartu su išsamiu diegimo laikotarpio planu ir tinkamo finansavimo įrodymais arba bet kokiais kitokiais įrodymais, iš kurių būtų matyti, kad privačių tinklo operatorių planuojamos investicijos yra patikimos ir tikėtinos.

| 69. | Taigi, jeigu vietovėje veikia arba per artimiausius trejus metus bus diegiamas tik vienas NKP tinklas ir nė vienas operatorius neketina per artimiausius trejus metus diegti NKP tinklo, tokia vietovė turėtų būti laikoma „pilkąja“ NKP sritimi (71). Vertinant, ar kiti investuotojai į tinklą toje vietovėje galėtų diegti papildomus NKP tinklus, reikėtų atsižvelgti į taikomas reguliavimo arba teisėkūros priemones, kuriomis galėjo būti sumažintos kliūtys tokiems tinklams diegti (galimybė naudotis kanalais, dalytis infrastruktūra ir kt.). |
| --- | --- |

69.

Taigi, jeigu vietovėje veikia arba per artimiausius trejus metus bus diegiamas tik vienas NKP tinklas ir nė vienas operatorius neketina per artimiausius trejus metus diegti NKP tinklo, tokia vietovė turėtų būti laikoma „pilkąja“ NKP sritimi (71). Vertinant, ar kiti investuotojai į tinklą toje vietovėje galėtų diegti papildomus NKP tinklus, reikėtų atsižvelgti į taikomas reguliavimo arba teisėkūros priemones, kuriomis galėjo būti sumažintos kliūtys tokiems tinklams diegti (galimybė naudotis kanalais, dalytis infrastruktūra ir kt.).

| 70. | Jeigu tam tikroje vietovėje veikia arba per artimiausius trejus metus bus diegiamas daugiau kaip vienas NKP tinklas, tokia vietovė turėtų būti iš principo laikoma „juodąja“ NKP sritimi (72). |
| --- | --- |

70.

Jeigu tam tikroje vietovėje veikia arba per artimiausius trejus metus bus diegiamas daugiau kaip vienas NKP tinklas, tokia vietovė turėtų būti iš principo laikoma „juodąja“ NKP sritimi (72).

3.4.   Suderinamumo su bendrąja rinka vertinimas

| 71. | Kaip jau minėta 66 ir 67 punktuose, nors NKP tinklai kokybės požiūriu yra gerokai pažangesni už esamus įprastinius vario laidų pagrindo plačiajuosčio ryšio tinklus, Komisija, vertindama valstybės pagalbos NKP tinklui diegti suderinamumą su valstybės pagalbos taisyklėmis, taip pat nagrinės tokios pagalbos poveikį esamiems plačiajuosčio ryšio tinklams, atsižvelgdama į esamą plačiajuosčio ryšio paslaugų, teikiamų panašių plačiajuosčio ryšio ir NKP tinklų, pakeitimo laipsnį. Be to, Komisija, vertindama valstybės pagalbos NKP tinklams suderinamumą su bendrąja rinka, atliks pusiausvyros tyrimą (žr. 35 punktą). Pirmiausia vertindama priemonės, apie kurią pranešta, proporcingumą Komisija nagrinės, ar vykdomos 51 punkte nustatytos sąlygos (dėl išsamaus kartografavimo ir aprėpties analizės, atviro konkurso, pranašiausio ekonominio pasiūlymo, technologinio neutralumo, esamos infrastruktūros naudojimo, įpareigojimo užtikrinti atvirą didmeninę prieigą, lyginimo ir lėšų susigrąžinimo mechanizmo). Tačiau vertinant NKP tinklus ypač svarbu atsižvelgti į toliau nurodytus aspektus. |
| --- | --- |

71.

Kaip jau minėta 66 ir 67 punktuose, nors NKP tinklai kokybės požiūriu yra gerokai pažangesni už esamus įprastinius vario laidų pagrindo plačiajuosčio ryšio tinklus, Komisija, vertindama valstybės pagalbos NKP tinklui diegti suderinamumą su valstybės pagalbos taisyklėmis, taip pat nagrinės tokios pagalbos poveikį esamiems plačiajuosčio ryšio tinklams, atsižvelgdama į esamą plačiajuosčio ryšio paslaugų, teikiamų panašių plačiajuosčio ryšio ir NKP tinklų, pakeitimo laipsnį. Be to, Komisija, vertindama valstybės pagalbos NKP tinklams suderinamumą su bendrąja rinka, atliks pusiausvyros tyrimą (žr. 35 punktą). Pirmiausia vertindama priemonės, apie kurią pranešta, proporcingumą Komisija nagrinės, ar vykdomos 51 punkte nustatytos sąlygos (dėl išsamaus kartografavimo ir aprėpties analizės, atviro konkurso, pranašiausio ekonominio pasiūlymo, technologinio neutralumo, esamos infrastruktūros naudojimo, įpareigojimo užtikrinti atvirą didmeninę prieigą, lyginimo ir lėšų susigrąžinimo mechanizmo). Tačiau vertinant NKP tinklus ypač svarbu atsižvelgti į toliau nurodytus aspektus.

3.4.1.   „Baltosios“ NKP sritys: parama NKP tinklams diegti nepakankamai aptarnaujamose vietovėse

| 72. | Kaip ir bazinio plačiajuosčio ryšio paslaugų atveju, kai taikomas tam tikras sąlygų, kurių valstybės narės privalo laikytis, rinkinys (žr. 51 ir 71 punktus), Komisija laikysis nuomonės, kad Sutartyje nustatytoms valstybės pagalbos taisyklėms neprieštarauja tokios priemonės, kuriomis remiamas NKP tinklų diegimas vietovėse, kuriose tuo metu nėra plačiajuosčio ryšio infrastruktūros, arba priemonės, skirtos vietovėms, kuriose, esančių plačiajuosčio ryšio operatorių nuomone, nepelninga diegti NKP tinklus. |
| --- | --- |

72.

Kaip ir bazinio plačiajuosčio ryšio paslaugų atveju, kai taikomas tam tikras sąlygų, kurių valstybės narės privalo laikytis, rinkinys (žr. 51 ir 71 punktus), Komisija laikysis nuomonės, kad Sutartyje nustatytoms valstybės pagalbos taisyklėms neprieštarauja tokios priemonės, kuriomis remiamas NKP tinklų diegimas vietovėse, kuriose tuo metu nėra plačiajuosčio ryšio infrastruktūros, arba priemonės, skirtos vietovėms, kuriose, esančių plačiajuosčio ryšio operatorių nuomone, nepelninga diegti NKP tinklus.

| 73. | „Baltosiose“ NKP srityse, kuriose yra vienas bazinio plačiajuosčio ryšio tinklas (įprastinė „pilkoji“ sritis), pagalba NKP tinklams gali būti teikiama, jei atitinkama valstybė narė įrodo, i) kad naudojant minėtus tinklus teikiamų plačiajuosčio ryšio paslaugų nepakanka tos vietovės gyventojų ir verslo klientų poreikiams tenkinti (taip pat atsižvelgiant į galutinį sprendimą dėl galimo tinklo atnaujinimo ateityje) ir ii) nustatytiems tikslams pasiekti nėra kitų priemonių (įskaitant ex ante reguliavimą), kuriomis rinka būtų mažiau iškraipoma. |
| --- | --- |

73.

„Baltosiose“ NKP srityse, kuriose yra vienas bazinio plačiajuosčio ryšio tinklas (įprastinė „pilkoji“ sritis), pagalba NKP tinklams gali būti teikiama, jei atitinkama valstybė narė įrodo, i) kad naudojant minėtus tinklus teikiamų plačiajuosčio ryšio paslaugų nepakanka tos vietovės gyventojų ir verslo klientų poreikiams tenkinti (taip pat atsižvelgiant į galutinį sprendimą dėl galimo tinklo atnaujinimo ateityje) ir ii) nustatytiems tikslams pasiekti nėra kitų priemonių (įskaitant ex ante reguliavimą), kuriomis rinka būtų mažiau iškraipoma.

3.4.2.   „Pilkosios“ NKP sritys: būtina atlikti išsamesnę analizę

| 74. | Vietovėse, kuriose vienas privatus investuotojas jau yra įdiegęs NKP tinklą arba gali pradėti diegti tokį tinklą per artimiausius trejus metus (taip pat žr. 68 punktą) ir joks kitas privatus investuotojas per artimiausius trejus metus neketina diegti antro NKP tinklo, Komisija turės atlikti išsamesnę analizę ir patikrinti, ar valstybės intervencija tokiose vietovėse gali būti laikoma neprieštaraujančia valstybės pagalbos taisyklėms. Šiose vietovėse teikiant valstybės pagalbą paprastai kyla rizika, kad bus išstumti esami investuotojai ir iškraipyta konkurencija. |
| --- | --- |

74.

Vietovėse, kuriose vienas privatus investuotojas jau yra įdiegęs NKP tinklą arba gali pradėti diegti tokį tinklą per artimiausius trejus metus (taip pat žr. 68 punktą) ir joks kitas privatus investuotojas per artimiausius trejus metus neketina diegti antro NKP tinklo, Komisija turės atlikti išsamesnę analizę ir patikrinti, ar valstybės intervencija tokiose vietovėse gali būti laikoma neprieštaraujančia valstybės pagalbos taisyklėms. Šiose vietovėse teikiant valstybės pagalbą paprastai kyla rizika, kad bus išstumti esami investuotojai ir iškraipyta konkurencija.

| 75. | Kad Komisija galėtų padaryti išvadą dėl tokio neprieštaravimo, valstybės narės turėtų įrodyti, pirma, kad esamas arba ketinamas diegti NKP tinklas nėra arba nebūtų pajėgus tenkinti tų vietovių gyventojų ir verslo klientų poreikių ir, antra, kad nustatytiems tikslams pasiekti nėra kitų priemonių (įskaitant ex ante reguliavimą), kuriomis rinka būtų mažiau iškraipoma. Atlikdama išsamų vertinimą Komisija pirmiausia vertins:






  a) | ar, atsižvelgiant į, inter alia, dabartinių NKP plačiajuosčio ryšio kainų lygį, gyventojams ir verslo klientams siūlomų paslaugų pobūdį ir jų teikimo sąlygas, nėra tinkamos bendros rinkos sąlygos ir ar yra arba gali atsirasti naujų paslaugų paklausa, kurios esamas NKP tinklo operatorius negali patenkinti; |
| --- | --- | --- |

75.

Kad Komisija galėtų padaryti išvadą dėl tokio neprieštaravimo, valstybės narės turėtų įrodyti, pirma, kad esamas arba ketinamas diegti NKP tinklas nėra arba nebūtų pajėgus tenkinti tų vietovių gyventojų ir verslo klientų poreikių ir, antra, kad nustatytiems tikslams pasiekti nėra kitų priemonių (įskaitant ex ante reguliavimą), kuriomis rinka būtų mažiau iškraipoma. Atlikdama išsamų vertinimą Komisija pirmiausia vertins:

a)

ar, atsižvelgiant į, inter alia, dabartinių NKP plačiajuosčio ryšio kainų lygį, gyventojams ir verslo klientams siūlomų paslaugų pobūdį ir jų teikimo sąlygas, nėra tinkamos bendros rinkos sąlygos ir ar yra arba gali atsirasti naujų paslaugų paklausa, kurios esamas NKP tinklo operatorius negali patenkinti;

| b) | jei nėra nacionalinės reguliavimo institucijos nustatyto ex ante reguliavimo, ar trečiosioms šalims nesiūloma veiksminga tinklo prieiga arba ar prieigos sąlygos netrukdo veiksmingai konkuruoti; |
| --- | --- |

b)

jei nėra nacionalinės reguliavimo institucijos nustatyto ex ante reguliavimo, ar trečiosioms šalims nesiūloma veiksminga tinklo prieiga arba ar prieigos sąlygos netrukdo veiksmingai konkuruoti;

| c) | ar bendrosios patekimo į rinką kliūtys nekliudo ateiti kitiems investuotojams į NKP tinklus; |
| --- | --- |

c)

ar bendrosios patekimo į rinką kliūtys nekliudo ateiti kitiems investuotojams į NKP tinklus;

| d) | ar esamas NKP tinklas nebuvo sukurtas gavus privilegiją naudotis kanalais, kurių neturi kiti tinklų operatoriai arba kuriais su jais nesidalijama; |
| --- | --- |

d)

ar esamas NKP tinklas nebuvo sukurtas gavus privilegiją naudotis kanalais, kurių neturi kiti tinklų operatoriai arba kuriais su jais nesidalijama;

| e) | ar problemų nebuvo galima išspręsti priemonėmis ar taisomaisiais veiksmais, kuriuos kompetentinga nacionalinė reguliavimo arba konkurencijos institucija taiko esamam tinklo paslaugų teikėjui. |
| --- | --- |

e)

ar problemų nebuvo galima išspręsti priemonėmis ar taisomaisiais veiksmais, kuriuos kompetentinga nacionalinė reguliavimo arba konkurencijos institucija taiko esamam tinklo paslaugų teikėjui.

3.4.3.   „Juodosios“ NKP sritys: valstybės intervencija nereikalinga

| 76. | Vietovėse, kurioje jau veikia daugiau nei vienas NKP tinklo operatorius arba kuriose privatūs investuotojai galbūt jau diegia konkurencinius NKP tinklus, Komisija laikysis nuomonės, kad valstybės pagalba papildomam valstybės finansuojamam konkurenciniam NKP tinklui gali labai iškraipyti konkurenciją ir prieštarauja valstybės pagalbos taisyklėms. |
| --- | --- |

76.

Vietovėse, kurioje jau veikia daugiau nei vienas NKP tinklo operatorius arba kuriose privatūs investuotojai galbūt jau diegia konkurencinius NKP tinklus, Komisija laikysis nuomonės, kad valstybės pagalba papildomam valstybės finansuojamam konkurenciniam NKP tinklui gali labai iškraipyti konkurenciją ir prieštarauja valstybės pagalbos taisyklėms.

3.4.4.   Ypatingas esamų (bazinio plačiajuosčio ryšio) „juodųjų“ sričių atvejis: papildomos apsauginės priemonės

| 77. | Komisija mano, kad įprastinės „juodosios“ sritys, t. y. sritys, kuriose esamos plačiajuosčio ryšio paslaugos teikiamos konkuruojant plačiajuosčio ryšio infrastruktūroms (xDSL ir kabeliniams tinklams), yra vietovės, kuriose esami tinklų operatoriai turėtų būti skatinami atnaujinti savo dabartinius įprastinius plačiajuosčio ryšio tinklus, kad jie taptų sparčiais NKP tinklais, į kuriuos galėtų pereiti dabartiniai jų klientai. Iš esmės tokiose vietovėse valstybės intervencijos nereikėtų. |
| --- | --- |

77.

Komisija mano, kad įprastinės „juodosios“ sritys, t. y. sritys, kuriose esamos plačiajuosčio ryšio paslaugos teikiamos konkuruojant plačiajuosčio ryšio infrastruktūroms (xDSL ir kabeliniams tinklams), yra vietovės, kuriose esami tinklų operatoriai turėtų būti skatinami atnaujinti savo dabartinius įprastinius plačiajuosčio ryšio tinklus, kad jie taptų sparčiais NKP tinklais, į kuriuos galėtų pereiti dabartiniai jų klientai. Iš esmės tokiose vietovėse valstybės intervencijos nereikėtų.

| 78. | Tačiau valstybė narė gali paneigti tokį teiginį įrodydama, kad esami bazinio plačiajuosčio ryšio operatoriai per artimiausius trejus metus neketina investuoti į NKP tinklus, ir, pavyzdžiui, įrodydama, kad ankstesnės investicijos, kurias esami tinklų operatoriai pastaraisiais metais atliko atnaujindami savo plačiajuosčio ryšio infrastruktūras, kad, tenkindami vartotojų poreikius, užtikrintų didesnę spartą, buvo nepakankamos. Tokiais atvejais būtų atliekama 75 punkte minėta išsami valstybės paramos NKP tinklams diegti analizė ir tikrinama, ar laikomasi visų sąlygų, kurios išsamiau aptariamos 3.4.5 skirsnyje. |
| --- | --- |

78.

Tačiau valstybė narė gali paneigti tokį teiginį įrodydama, kad esami bazinio plačiajuosčio ryšio operatoriai per artimiausius trejus metus neketina investuoti į NKP tinklus, ir, pavyzdžiui, įrodydama, kad ankstesnės investicijos, kurias esami tinklų operatoriai pastaraisiais metais atliko atnaujindami savo plačiajuosčio ryšio infrastruktūras, kad, tenkindami vartotojų poreikius, užtikrintų didesnę spartą, buvo nepakankamos. Tokiais atvejais būtų atliekama 75 punkte minėta išsami valstybės paramos NKP tinklams diegti analizė ir tikrinama, ar laikomasi visų sąlygų, kurios išsamiau aptariamos 3.4.5 skirsnyje.

3.4.5.   Priemonės struktūra ir poreikis mažinti konkurencijos iškraipymą

| 79. | Kaip ir bazinio plačiajuosčio ryšio diegimo politikos atveju, valstybės pagalba NKP tinklams diegti gali būti tinkama ir pagrįsta priemonė, jei laikomasi kelių pagrindinių sąlygų. Išskyrus „baltąsias“ NKP sritis, kurios bazinio plačiajuosčio ryšio atveju (jei nėra būtina laikytis papildomų reikalavimų) taip pat yra „baltosios“, Komisija mano, kad be apsauginių priemonių, aprašytų 2.3.3 skirsnyje, ypač 51 punkte (išsamus kartografavimas ir aprėpties analizė, atviras konkursas, pranašiausias ekonominis pasiūlymas, technologinis neutralumas, esamos infrastruktūros naudojimas, įpareigojimas užtikrinti atvirą didmeninę prieigą, lyginimas ir lėšų susigrąžinimo mechanizmas), taip pat turi būti laikomasi toliau nustatytų sąlygų:






  — | Turėtų būti reikalaujama, kad už gaunamą valstybės pagalbą jos gavėjas trečiosioms šalims ne mažiau kaip septynerius metus leistų naudotis veiksminga didmenine prieiga. Pirmiausia įpareigojimas dėl prieigos turėtų apimti teisę naudoti kanalus arba gatvėse esančias skirstymo spintas, taip suteikiant trečiosioms šalims galimybę naudotis ne tik aktyviąja, bet ir pasyviąja infrastruktūra. Šis įpareigojimas turi būti taikomas nepažeidžiant panašių teisės aktų nustatytų įpareigojimų, kuriuos nacionalinė reguliavimo institucija gali nustatyti atitinkamoje konkrečioje rinkoje, kad paskatintų veiksmingą konkurenciją arba priemones, priimtas pasibaigus minėtam laikotarpiui (73). Įpareigojimas dėl „atviros prieigos“ dar svarbus siekiant spręsti ADSL operatorių siūlomų paslaugų ir būsimų NKP tinklų operatorių siūlomų paslaugų laikino pakeitimo klausimą. Nustačius įpareigojimą dėl atviros prieigos ADSL operatoriams bus suteikta galimybė perkelti savo klientus į NKP tinklą, kai tik bus įdiegtas subsidijuojamas tinklas, ir taip pradėti planuoti savo būsimas investicijas, nesusiduriant su realiomis konkurencinėmis kliūtimis. |
| --- | --- | --- |

79.

Kaip ir bazinio plačiajuosčio ryšio diegimo politikos atveju, valstybės pagalba NKP tinklams diegti gali būti tinkama ir pagrįsta priemonė, jei laikomasi kelių pagrindinių sąlygų. Išskyrus „baltąsias“ NKP sritis, kurios bazinio plačiajuosčio ryšio atveju (jei nėra būtina laikytis papildomų reikalavimų) taip pat yra „baltosios“, Komisija mano, kad be apsauginių priemonių, aprašytų 2.3.3 skirsnyje, ypač 51 punkte (išsamus kartografavimas ir aprėpties analizė, atviras konkursas, pranašiausias ekonominis pasiūlymas, technologinis neutralumas, esamos infrastruktūros naudojimas, įpareigojimas užtikrinti atvirą didmeninę prieigą, lyginimas ir lėšų susigrąžinimo mechanizmas), taip pat turi būti laikomasi toliau nustatytų sąlygų:

—

Turėtų būti reikalaujama, kad už gaunamą valstybės pagalbą jos gavėjas trečiosioms šalims ne mažiau kaip septynerius metus leistų naudotis veiksminga didmenine prieiga. Pirmiausia įpareigojimas dėl prieigos turėtų apimti teisę naudoti kanalus arba gatvėse esančias skirstymo spintas, taip suteikiant trečiosioms šalims galimybę naudotis ne tik aktyviąja, bet ir pasyviąja infrastruktūra. Šis įpareigojimas turi būti taikomas nepažeidžiant panašių teisės aktų nustatytų įpareigojimų, kuriuos nacionalinė reguliavimo institucija gali nustatyti atitinkamoje konkrečioje rinkoje, kad paskatintų veiksmingą konkurenciją arba priemones, priimtas pasibaigus minėtam laikotarpiui (73). Įpareigojimas dėl „atviros prieigos“ dar svarbus siekiant spręsti ADSL operatorių siūlomų paslaugų ir būsimų NKP tinklų operatorių siūlomų paslaugų laikino pakeitimo klausimą. Nustačius įpareigojimą dėl atviros prieigos ADSL operatoriams bus suteikta galimybė perkelti savo klientus į NKP tinklą, kai tik bus įdiegtas subsidijuojamas tinklas, ir taip pradėti planuoti savo būsimas investicijas, nesusiduriant su realiomis konkurencinėmis kliūtimis.

| — | Be to, valstybės narės, nustatydamos didmeninės tinklo prieigos sąlygas, turėtų pasikonsultuoti su atitinkama nacionaline reguliavimo institucija. Ateityje nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų ir toliau taikyti ex ante reguliavimo priemones arba atidžiai stebėti konkurencines viso plačiajuosčio ryšio tinklo sąlygas ir prireikus imtis būtinų taisomųjų priemonių, nustatytų pagal galiojančią reguliavimo sistemą. Taigi valstybės narės, reikalaudamos, kad nacionalinės reguliavimo institucijos pagal taikomas Bendrijos taisykles patvirtintų arba nustatytų prieigos sąlygas, užtikrins, kad visose atitinkamos nacionalinės reguliavimo institucijos nustatytose plačiajuosčio ryšio rinkose būtų taikomos vienodos arba labai panašios prieigos sąlygos. |
| --- | --- |

—

Be to, valstybės narės, nustatydamos didmeninės tinklo prieigos sąlygas, turėtų pasikonsultuoti su atitinkama nacionaline reguliavimo institucija. Ateityje nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų ir toliau taikyti ex ante reguliavimo priemones arba atidžiai stebėti konkurencines viso plačiajuosčio ryšio tinklo sąlygas ir prireikus imtis būtinų taisomųjų priemonių, nustatytų pagal galiojančią reguliavimo sistemą. Taigi valstybės narės, reikalaudamos, kad nacionalinės reguliavimo institucijos pagal taikomas Bendrijos taisykles patvirtintų arba nustatytų prieigos sąlygas, užtikrins, kad visose atitinkamos nacionalinės reguliavimo institucijos nustatytose plačiajuosčio ryšio rinkose būtų taikomos vienodos arba labai panašios prieigos sąlygos.

| — | Be to, nepriklausomai nuo NKP tinklo, kuriam bus skirta valstybės pagalba, struktūros rūšies, jis turėtų palaikyti veiksmingą ir visišką atsiejimą ir suteikti visų galimų rūšių tinklo prieigą, kurios operatoriai gali pageidauti (įskaitant, bet neapsiribojant prieiga prie kanalų, šviesolaidžio ir duomenų srauto). Atsižvelgiant į tai reikėtų paminėti, kad „daugiapluoštė“ struktūra leidžia užtikrinti visišką prieigos pageidaujančių operatorių tarpusavio nepriklausomybę teikiant sparčiojo plačiajuosčio ryšio paslaugas ir taip skatinti tvarią ilgalaikę konkurenciją. Be to, diegiant NKP tinklus, pagrįstus daugiapluoštėmis linijomis, palaikomos ir „iš punkto į punktą“, ir „iš punkto į daug punktų“ topologijos, todėl toks diegimas yra neutralus technologijų požiūriu. |
| --- | --- |

—

Be to, nepriklausomai nuo NKP tinklo, kuriam bus skirta valstybės pagalba, struktūros rūšies, jis turėtų palaikyti veiksmingą ir visišką atsiejimą ir suteikti visų galimų rūšių tinklo prieigą, kurios operatoriai gali pageidauti (įskaitant, bet neapsiribojant prieiga prie kanalų, šviesolaidžio ir duomenų srauto). Atsižvelgiant į tai reikėtų paminėti, kad „daugiapluoštė“ struktūra leidžia užtikrinti visišką prieigos pageidaujančių operatorių tarpusavio nepriklausomybę teikiant sparčiojo plačiajuosčio ryšio paslaugas ir taip skatinti tvarią ilgalaikę konkurenciją. Be to, diegiant NKP tinklus, pagrįstus daugiapluoštėmis linijomis, palaikomos ir „iš punkto į punktą“, ir „iš punkto į daug punktų“ topologijos, todėl toks diegimas yra neutralus technologijų požiūriu.

4.   LAIKINOSIOS NUOSTATOS

| 80. | Šios gairės įsigalios pirmą dieną po jų paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. |
| --- | --- |

80.

Šios gairės įsigalios pirmą dieną po jų paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

| 81. | Komisija šias gaires taikys visoms pagalbos priemonėms, apie kurias pranešta ir dėl kurių ji raginama priimti sprendimą po gairių paskelbimo Oficialiajame leidinyje, net jei apie projektus pranešta iki tos datos. |
| --- | --- |

81.

Komisija šias gaires taikys visoms pagalbos priemonėms, apie kurias pranešta ir dėl kurių ji raginama priimti sprendimą po gairių paskelbimo Oficialiajame leidinyje, net jei apie projektus pranešta iki tos datos.

| 82. | Pagal Komisijos pranešimą dėl taisyklių, taikomų vertinant neteisėtą valstybės pagalbą, nustatymo (74) Komisija šias gaires taikys suteiktai pagalbai, apie kurią nepranešta, po jų paskelbimo. |
| --- | --- |

82.

Pagal Komisijos pranešimą dėl taisyklių, taikomų vertinant neteisėtą valstybės pagalbą, nustatymo (74) Komisija šias gaires taikys suteiktai pagalbai, apie kurią nepranešta, po jų paskelbimo.

5.   BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

| 83. | Ne vėliau kaip per trejus metus nuo šių gairių paskelbimo Komisija persvarstys šias gaires atsižvelgdama į būsimus svarbius rinkos, technologijų ir reguliavimo pokyčius. |
| --- | --- |

83.

Ne vėliau kaip per trejus metus nuo šių gairių paskelbimo Komisija persvarstys šias gaires atsižvelgdama į būsimus svarbius rinkos, technologijų ir reguliavimo pokyčius.

---

(1)  Pvz., žr. „i2010–Europos informacinė visuomenė augimui ir užimtumui skatinti“, COM(2005) 229 galutinis, 2005 m. birželio 1 d.; „El. Europa 2005 m.: informacinė visuomenė visiems“, COM(2002) 236 galutinis, „Atotrūkio įdiegiant plačiajuostį ryšį mažinimas“, COM(2006) 129.

(2)  Komisijos komunikatas Europos Vadovų Tarybai, COM(2008) 800.

(3)  2009 m. kovo 19–20 d. Briuselio Europos Vadovų Tarybai pirmininkavusios valstybės narės išvados.

(4)  Žr. 2009 5 25 Reglamentą (EB) Nr. 473/2009, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 1698/2005 dėl Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) paramos kaimo plėtrai ir Reglamentą (EB) Nr. 1290/2005 dėl bendrosios žemės ūkio politikos finansavimo (OL L 144, 2009 6 9, p. 3).

(5)  Šiame dokumente NKP tinklai – tai laidinės prieigos tinklai, visiškai arba iš dalies sudaryti iš optinių elementų ir leidžiantys teikti plačiajuosčio ryšio prieigos paslaugas, kurių savybės geresnės (pvz., didesnis pralaidumas) už esamų varinių laidų tinklų savybes (žr. 60 išnašą).

(6)  COM(2005) 107 galutinis.

(7)  Per pastarąjį dešimtmetį informacinės ir ryšių technologijos (IRT) tapo prieinamos ir įperkamos plačiajai visuomenei. Sąvoka „skaitmeninė atskirtis“ dažniausiai vartojama asmenų ir bendruomenių, kurios gali naudotis informacinėmis technologijomis, atotrūkiui nuo tų, kurie tokios galimybės neturi, apibrėžti. Nors tokią skaitmeninę atskirtį lemia keletas priežasčių, pagrindinė iš jų yra tinkamos plačiajuosčio ryšio infrastruktūros nebuvimas. Vertinant regioniniu mastu, svarbus IRT prieigos ir taikymo veiksnys yra urbanizavimo lygis. Todėl interneto skverbtis rečiau gyvenamose Europos Sąjungos vietovėse yra gerokai mažesnė.

(8)  Žr. 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/21/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų bendrosios reguliavimo sistemos (Pagrindų direktyva) (OL L 108, 2002 4 24, p. 33), 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/20/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų leidimo (Leidimų direktyva) (OL L 108, 2002 4 24, p. 21) ir 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/19/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir susijusių priemonių sujungimo ir prieigos prie jų (Prieigos direktyva) (OL L 108, 2002 4 24, p. 7).

(9)  Žr. Komisijos rekomendacijos „Dėl naujos kartos prieigos tinklų (NKP) reglamentuojamos prieigos“ projektą, pateiktą http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/doc/library/public_consult/nga/dr_recomm_nga.pdf

(10)  Pvz., žr. Europos reguliuotojų grupės pareiškimą dėl NKP prieigos tobulinimo ERG (08) 68, pateiktą http://www.erg.eu.int/doc/publications/erg_08_68_statement_on_nga_devolopment_081211.pdf; Ofcom, „Ypač spartaus plačiajuosčio ryšio užtikrinimas Jungtinėje Karalystėje. Investicijų ir konkurencijos skatinimas“, 2009 m. kovo 3 d. Taip pat žr. naujausius, 2009 m. sausio 15 d. Prancūzijoje priimtus teisės aktus, kuriais skatinamas šviesolaidžio tinklų diegimas: Journal Officiel de la république française, 16 janvier 2009.

(11)  Visų Komisijos sprendimų, priimtų vadovaujantis valstybės pagalbos taisyklėmis, taikomomis plačiajuosčio ryšio srityje, sąrašas pateiktas čia: http://ec.europa.eu/competition/sectors/telecommunications/broadband_decisions.pdf

(12)  Taip pat žr. 2.2.2 skirsnį, kuriame aptariamas rinkos ekonomikos investuotojo principo taikymas.

(13)  Žr. 2007 m. gegužės 30 d. Komisijos sprendimą byloje NN 24/07, Prahos savivaldybės bevielis tinklas, Čekija.

(14)  Sąvoka „investuotojai“ reiškia įmones arba elektroninių ryšių tinklų operatorius, investuojančius į plačiajuosčio ryšio infrastruktūros kūrimą ir diegimą.

(15)  Komisija yra tik vieną kartą patvirtinusi priemonę, kuri nebuvo atrinka viešo konkurso būdu, tačiau pagal kurią buvo taikoma mokesčių lengvatų schema, skirta plačiajuosčio ryšio nepakankamai aptarnaujamose Vengrijos vietovėse diegimui remti; žr. Komisijos sprendimą Nr. 398/05 – Vengrija, Mokesčio lengvata plačiajuosčio ryšio plėtojimui.

(16)  Žr., pavyzdžiui, Komisijos sprendimą Nr. 570/07 – Vokietija, Plačiajuostis ryšys Badeno-Viurtembergo kaimo vietovėse; Sprendimą Nr. 157/06 – Jungtinė Karalystė, Pietų Jorkšyro skaitmeninio regiono plačiajuosčio ryšio projektas; Sprendimą Nr. 262/06 – Italija, Plačiajuostis ryšys Toskanos kaimo vietovėse; Sprendimą Nr. 201/06 – Graikija, Plačiajuosčio ryšio prieigos plėtra nepakankamai aptarnaujamose vietovėse; ir Sprendimą Nr. 131/05 – Jungtinė Karalystė, FibreSpeed plačiajuosčio ryšio projektas Velse. Vidaus vartotojai taip pat gauna naudos iš šių priemonių, tačiau jiems valstybės pagalbos taisyklės netaikomos, nes jie nėra įmonės ar ūkinės veiklos vykdytojai, kaip apibrėžta 87 straipsnio 1 dalyje.

(17)  Žr. Komisijos sprendimą Nr. 266/08 – Vokietija, Plačiajuostis ryšys Bavarijos kaimo vietovėse.

(18)  Žr. Komisijos sprendimą Nr. 237/08 – Vokietija, Parama plačiajuosčiam ryšiui Žemutinėje Saksonijoje.

(19)  Sprendimo C-303/88, Italija prieš Komisiją, 1991, Rink. p. I-1433, 20–22 punktai.

(20)  2007 m. gruodžio 11 d. Komisijos sprendimas byloje C 53/2006, Citynet Amsterdam – investuojant į Amsterdamo miesto bendrijos stiklo pluošto prieigos tinklą (FTTH), OL L 247, 2008 9 16, p. 27. Byla susijusi su stiklo pluošto prieigos tinklu (angl. Fibre-to-the-Home, FTTH), t. y. plačiajuosčio ryšio prieigos tinklo, įrengimu 37 000 Amsterdamo namų ūkių, jau aptarnaujamų keleto konkuruojančių plačiajuosčio ryšio tinklų. Amsterdamo savivaldybė nusprendė investuoti į pasyviąją tinklo dalį kartu su dviem investuotojais ir penkiomis būsto bendrovėmis. Pasyviosios infrastruktūros savininkas ir valdytojas buvo atskira įmonė, kurios trečdalis akcijų priklausė Amsterdamo savivaldybei, trečdalis – dviem kitiems privatiems investuotojams („ING Real Estate“ ir „Reggefiber“) ir trečdalis – būsto bendrovėms.

(21)  Pagal teismo praktiką įmonės, kurioms pavesta teikti bendros ekonominės svarbos paslaugas, turi būti įpareigotos tai daryti valdžios institucijos aktu. Taigi, pavedimas teikti viešąją arba bendros ekonominės svarbos paslaugą operatoriui gali būti duotas suteikiant viešųjų paslaugų koncesiją. r. Sprendimo sujungtose bylose T-204/97 ir T-270/97, EPAC prieš Komisiją, 2000, Rink. p. II-2267, 126 punktą ir Sprendimo byloje T-17/02, Fred Olsen prieš Komisiją, 2005, Rink. p. II-2031, 186, 188–189 punktus.

(22)  Žr. Sprendimą byloje C-280/00, Altmark Trans GmbH ir Regierungspräsidium Magdeburg prieš Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, 2003, Rink. p. I-7747 („Altmark“ sprendimas).

(23)  Žr. Komisijos sprendimą N 381/04 – Prancūzija, Projet de réseau de télécommunications haut débit des Pyrénées-Atlantiques ir Komisijos sprendimą N 382/04 – Prancūzija, Mise en place d'une infrastructure haut débit sur le territoire de la région Limousin (DORSAL).

(24)  Nors šiose gairėse daroma nuoroda į viešosios paslaugos koncesiją, tačiau sutartinės priemonės, pasirinktos pavesti teikti viešėją paslaugą ar BESP, forma gali skirtis valstybėse narėse. Tačiau pasirinkus priemonę turėtų būti aiškus bent jau tikslus viešosios paslaugos teikimo įsipareigojimų pobūdis, apimtis ir trukmė ir nustatytos susijusios įmonės bei sąnaudos, kurias patirs susijusi įmonė.

(25)  Pirmiausia Komisija, atsižvelgdama į tai, kad valstybėms narėms suteikta plati laisvė apibrėžti BESP, abiejuose minėtuose sprendimuose pripažino, kad, atsižvelgiant į tai, jog visur esama plačiajuosčio ryšio infrastruktūra galėtų naudotis visi kiti tinklo paslaugų teikėjai, būtų išspręsta rinkos nepakankamumo problema ir visiems susijusių regionų vartotojams būtų sudarytos geresnės ryšio galimybės, susijusi valstybė narė nepadarė akivaizdžios klaidos nusprendusi, kad tokia paslauga atitinka BESP sąvoką.

(26)  Žr. Komisijos sprendimą N 284/05 – Airija, Regioninė plačiajuosčio ryšio programa: Metropolitan Area Networks (MANs), II ir III etapai (23, 37–40 punktai). Šioje byloje Komisija nusprendė, kad parama, skirta didmiesčių teritorijų tinklams (angl. Metropolitan Area Networks (MANs)) diegti ir naudoti įvairiuose Airijos miestuose, nebuvo kompensacija už BESP, nes priemonė, apie kurią pranešta, labiau buvo panaši į privačiojo ir viešojo sektorių partnerystę, o ne į pavedimą teikti BESP ir jo vykdymą. Taip pat žr. Sprendimą N 890/06 – Aide du Sicoval pour un réseau de très haut débit, Prancūzija. Šioje byloje Komisija nurodė, kad priemonė, apie kurią pranešta, susijusi su parama plačiajuosčio ryšio paslaugų teikimui tik verslo parkams ir viešojo sektoriaus organizacijoms, esančioms tam tikroje Tulūzos dalyje, išskyrus gyvenamąjį rajoną. Be to, projektas buvo skirtas tik tam tikrai regiono daliai. Todėl Komisija nusprendė, kad tai nebuvo BESP, nes priemone, apie kurią pranešta, buvo siekiama tenkinti ne piliečių, o verslo sektoriaus poreikius.

(27)  Žr. Sprendimo T-289/03, Bupa ir kiti prieš Komisiją, 2008, Rink. p. II–000, 165 punktą ir Sprendimo T-106/95, FFSA ir kiti prieš Komisiją, 1997, Rink. p. II-229, 99 punktą. Taip pat r. Komisijos komunikato „Europos bendros svarbos paslaugos“ 14 skirsnį (OL C 17, 2001 1 19, p. 4).

(28)  Žr. Sprendimo T-442/03, SIC prieš Komisiją, 2008, Rink. p. II-000, 195 punktą, minėto Sprendimo T-289/03 166 punktą ir minėto Sprendimo T-17/02 216 punktą. Komisijos komunikato „Europos bendros svarbos paslaugos“ 22 punkte teigiama, kad „valstybių narių laisvė apibrėžti [bendros ekonominės svarbos paslaugas] reiškia, kad valstybės narės, pirmiausia remiantis konkrečiais veiklos aspektais, yra atsakingos už, jų manymu, [tokių] paslaugų nustatymą. Šis apibrėžimas gali būti kontroliuojamas tiktai tikrinant, ar nėra akivaizdžių klaidų.“

(29)  Tai reiškia, kad valdžios institucijos, siekdamos bendros svarbos tikslo, negali vien tik siekti vystyti tam tikrą ūkinę veiklą ar 87 straipsnio 3 dalies c punkte numatytą ūkinę veiklą. Žr. sprendimo N 381/04 – Prancūzija, Projet de réseau de télécommunications haut débit des Pyrénées-Atlantiques, 53 punktą ir Komisijos sprendimą N 382/04 – Prancūzija, Mise en place d'une infrastructure haut débit sur le territoire de la région Limousin (DORSAL).

(30)  Šiomis aplinkybėmis tinklai, į kuriuos atsižvelgiama vertinant BESP poreikį, visada turėtų turėti panašią struktūrą, visų pirma bazinio plačiajuosčio ryšio arba NKP tinklai.

(31)  Terminas „artimiausioje ateityje“ reiškia trejų metų laikotarpį. Atsižvelgiant į tai, privatūs investuotojai savo investicijų planais turėtų užtikrinti, kad per trejų metų laikotarpį būtų padaryta nemaža pažanga bent aprėpties srityje ir kad planuojamos investicijos būtų užbaigtos vėliau per pagrįstą laiką (priklausomai nuo kiekvienos vietovės ir kiekvieno projekto ypatumų).

(32)  Jei tokių priežasčių nėra, Komisija negalėtų atlikti net nedidelės apimties peržiūros, remdamasi pirmąja Altmark sąlyga ir EB sutarties 86 straipsnio 2 dalimis dėl valstybės narės akivaizdžios klaidos buvimo, atsižvelgiant į jos veiksmų laisvę, Sprendimo T-289/03, BUPA ir kiti prieš Komisiją, 2008 m., Rink. II-0000, 172 punktas.

(33)  Pagal teismo praktiką, susijusią su 86 straipsnio 2 dalimi, valstybė narė turi nurodyti priežastis, dėl kurių mano, kad atitinkama paslauga dėl jos ypatingo pobūdžio turėtų būti laikoma BESP ir išskirta iš kitos ūkinės veiklos. Jei tokių priežasčių nėra, Komisija negalėtų atlikti net nedidelės apimties peržiūros, remdamasi pirmąja Altmark sąlyga ir EB sutarties 86 straipsnio 2 dalimis dėl valstybės narės akivaizdžios klaidos buvimo, atsižvelgiant į jos veiksmų laisvę, Sprendimo T-289/03, BUPA ir kiti prieš Komisiją, 2008 m., Rink. II-0000, 172 punktas.

(34)  Tinklas turėtų būti technologiniu požiūriu neutralus, kad prieiga pasinaudoti norintys subjektai galėtų naudoti bet kokias technologijas paslaugoms galutiniams vartotojams teikti. Nors toks reikalavimas gali būti taikomas ribotai ADSL tinklo infrastruktūros diegimui, tačiau to paties nebūtų galima pasakyti apie šviesolaidžio tinklą NKP, kurio operatoriai gali naudoti įvairias pluoštines technologijas, kad teiktų paslaugas galutiniams vartotojams (pvz., iš taško į tašką arba G-PON).

(35)  Pavyzdžiui, ADSL tinklas turėtų užtikrinti duomenų srautą ir visišką atsiejimą, o šviesolaidžio NKP tinklas turėtų bent jau užtikrinti prieigą prie optinių kabelių skaidulų, duomenų srauto ir, jei diegiamas FTTC tinklas – atsietą prieigą prie smulkesnės linijos.

(36)  Šis apribojimas grįstas tuo, kad, įdiegus visuotinį ryšį teikiantį plačiajuosčio ryšio tinklą, paprastai užtenka rinkos jėgų, kad visiems vartotojams ryšio paslaugos būtų teikiamos konkurencinga kaina.

(37)  Tokios priemonės visų pirma gali būti reikalavimas atskirti sąskaitas, taip pat nuo vertikaliai integruoto operatoriaus struktūriškai ir teisiškai atskiro subjekto sukūrimas. Toks subjektas turėtų išskirtinę atsakomybę laikytis jam paskirtos BESP užduoties reikalavimų ir ją vykdyti.

(38)  Valstybės narės, atsižvelgdamos į kiekvieno atvejo ypatumus, turi pačios nustatyti tinkamus metodus, kad užtikrintų, kad suteikta kompensacija būtų skirta tik BESP užduoties vykdymo nepelningose vietovėse išlaidoms padengti. Pavyzdžiui, suteikta kompensacija galėtų būti grįsta įplaukų iš komercinio infrastruktūros naudojimo pelningose vietovėse ir įplaukų iš komercinio infrastruktūros naudojimo nepelningose vietovėse palyginimu. Bet koks pelno perviršis, tai yra pelnas, didesnis už vidutinę pramonės grąžą iš kapitalo, skirto atitinkamai plačiajuosčio ryšio infrastruktūrai diegti, galėtų būti skirtas BESP finansuoti nepelningose vietovėse, o likusioji dalis galėtų būti padengta iš suteiktos finansinės kompensacijos.

(39)  OL L 312, 2005 11 29, p. 67. Taip pat žr. Bendrijos bendrąsias nuostatas dėl valstybės pagalbos kompensacijos už viešąją paslaugą forma, OL C 297, 2005 11 29, p. 4.

(40)  Reikėtų prisiminti, kad pagal Sutarties 87 straipsnio 3 dalies a punktą „pagalba, skirta regionų, kuriuose yra neįprastai žemas gyvenimo lygis arba didelis nedarbas, ekonominei plėtrai skatinti“ taip pat gali būti laikoma suderinama su bendrąja rinka.

(41)  2007–2013 m. nacionalinės regioninės pagalbos gairės, OL C 54, 2006 3 4, p. 13–45.

(42)  Be to, nors tam tikrais atvejais pagalba buvo teikiama tik „remiamoms vietovėms“ ir kartu galėjo būti laikoma pagalba pradinėms investicijoms, kaip apibrėžta minėtose gairėse, pagalbos dydis neretai galėjo viršyti leidžiamą viršutinę regioninės pagalbos tokioms vietovėms ribą.

(43)  Pvz., žr. Komisijos sprendimus N 508/08 – Jungtinė Karalystė, Plačiajuosčio ryšio paslaugų teikimas atokiose Šiaurės Airijos vietovėse, N 201/06 – Graikija, Plačiajuosčio ryšio prieigos plėtra nepakankamai aptarnaujamose vietovėse ir N 118/06 – Latvija, Plačiajuosčio ryšio tinklų plėtra kaimo vietovėse.

(44)  Pvz., žr. Komisijos sprendimą N 201/06 – Graikija, Plačiajuosčio ryšio prieigos plėtra nepakankamai aptarnaujamose vietovėse.

(45)  Pvz., žr. Komisijos sprendimą N 118/06 – Latvija, Plačiajuosčio ryšio tinklų plėtra kaimo vietovėse.

(46)  Žr. 2006 m. liepos 19 d. Komisijos sprendimą dėl priemonės Nr. C 35/05 (ex N 59/05), kurią Nyderlandai ketina taikyti Apingedame diegiant plačiajuosčio ryšio tinklą, OL L 86, 2007 3 27, p. 1. Šis atvejis susijęs su pasyviojo tinklo (t. y. kanalų ir šviesolaidžio), kuris priklausytų savivaldybei, diegimu; aktyvioji dalis (t. y. tinklo valdymas ir naudojimas) paskelbus konkursą būtų perduota privataus sektoriaus didmeniniam operatoriui, kuris turėtų teikti didmeninės prieigos paslaugas kitiems pasaugų teikėjams. Savo sprendime Komisija nurodė, kad Nyderlandų plačiajuosčio ryšio rinka yra sparčiai besiplečianti rinka, kurioje veikiantys elektroninio ryšio paslaugų teikėjai, įskaitant kabelinių tinklų operatorius ir interneto paslaugų teikėjus, ir be valstybės pagalbos buvo pradėję diegti labai didelio pralaidumo plačiajuosčio ryšio paslaugas. Ši Apingedame susiklosčiusi padėtis nesiskyrė nuo padėties likusioje Nyderlandų plačiajuosčio ryšio rinkos dalyje. Ir vietinis fiksuotojo ryšio operatorius, ir kabelinių tinklų operatorius Apingedame jau siūlė trijų paslaugų (telefonijos, plačiajuosčio ryšio ir skaitmeninės ir (arba) analoginės televizijos) paketą, abu operatoriai turėjo techninių galimybių toliau didinti savo tinklų pralaidumą.

(47)  Kaip minėta 6 punkte, reikėtų atminti, kad šiuo metu visose ES šalyse prieigai prie plačiajuosčio ryšio taikomas ex ante reguliavimas.

(48)  Sprendime N 131/05 – Jungtinė Karalystė, FibreSpeed plačiajuosčio ryšio projektas Velse, Komisija turėjo įvertinti, ar Velso valdžios institucijų finansinė parama, suteikta atviram, nuo operatorių nepriklausančiam šviesolaidžio tinklui, jungiančiam 14 verslo parkų, kurti, vis tiek gali būti suderinama su bendrąja rinka, nors pasirinktas vietoves jau aptarnauja vietinis tinklo operatorius, suteikiantis galimybę reguliuojamomis kainomis nuomotis linijas. Komisija nustatė, kad vietinio operatoriaus nustatytos kainos buvo labai didelės ir mažosioms bei vidutinėms įmonėms beveik neįperkamos. Verslo parkai, kuriems buvo skirtas šis projektas, negalėjo naudotis simetrinėmis ADSL paslaugomis didesne nei 2 Mbps sparta, nes buvo pernelyg toli nuo vietinio operatoriaus telefono stočių. Be to, vietinis operatorius trečiosioms šalims neleido naudotis savo kanalais ir nenaudojamomis optinių kabelių skaidulomis. Todėl to, kad pasirinktoje vietovėje jau buvo vietinis operatorius, nepakako, kad mažosioms ir vidutinėms įmonėms būtų teikiamos įperkamos sparčiojo interneto paslaugos. Be to, negalima buvo tikėtis, kad trečiosios šalys sukurs alternatyvią infrastruktūrą, kuria susijusiems verslo parkams būtų teikiamos sparčiojo interneto paslaugos. Taip pat žr. Komisijos sprendimus N 890/06 – Prancūzija, Aide du Sicoval pour un réseau de très haut débit ir N 284/05 – Airija, Regioninė plačiajuosčio ryšio programa: Metropolitan Area Networks (MANs), II ir III etapai.

(49)  Pvz., žr. Komisijos sprendimus N 473/07 – Italija, Plačiajuostis ryšys, skirtas Alto Adige, N 570/07 – Vokietija, Plačiajuostis ryšys Badeno-Viurtembergo kaimo vietovėse, N 131/05 – Jungtinė Karalystė, FibreSpeed plačiajuosčio ryšio projektas Velse, N 284/2005 – Airija, Regioninė plačiajuosčio ryšio programa: Metropolitan Area Networks (MANs), II ir III etapai, N 118/06 – Latvija, Plačiajuosčio ryšio tinklų plėtra kaimo vietovėse, ir N 157/06 – Jungtinė Karalystė, Pietų Jorkšyro skaitmeninio regiono plačiajuosčio ryšio projektas.

(50)  Pvz., žr. Komisijos sprendimus N 222/2006 – Italija, Pagalba skaitmeninei atskirčiai Sardinijoje šalinti, N 398/2005 – Vengrija, Mokesčio lengvata plačiajuosčio ryšio plėtojimui, ir N 264/2006 – Italija, Plačiajuostis ryšys Toskanos kaimo vietovėse.

(51)  Paprastai pagal 88 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą.

(52)  Tuo atveju, jei galima įrodyti, kad esami operatoriai viešajai valdžios institucijai nesuteikė svarbios informacijos privalomam kartografavimui atlikti, tokios institucijos turės kliautis bet kokia turima informacija.

(53)  Pvz., žr. sprendimus Nr. 201/2006 – Graikija, Plačiajuosčio ryšio prieigos plėtra nepakankamai aptarnaujamose vietovėse, Nr. 264/2006 – Italija, Plačiajuostis ryšys Toskanos kaimo vietovėse, Nr. 475/2007 – Airija, Nacionalinė plačiajuosčio ryšio schema (NPRS) ir Nr. 115/2008 – Vokietija, Plačiajuostis ryšys Vokietijos kaimo vietovėse.

(54)  Pvz., žr. Komisijos sprendimus N 508/08 – Jungtinė Karalystė, Plačiajuosčio ryšio paslaugų teikimas atokiose Šiaurės Airijos vietovėse, N 475/07 – Airija, Nacionalinė plačiajuosčio ryšio schema (NPRS), ir N 157/06 – Jungtinė Karalystė, Pietų Jorkšyro skaitmeninio regiono plačiajuosčio ryšio projektas.

(55)  Siekdama nustatyti ekonominiu požiūriu pranašiausią pasiūlymą, susitariančioji institucija turėtų iš anksto nurodyti santykinį koeficientą, kurį skirs už kiekvieną pasirinktą (kokybinį) kriterijų.

(56)  Komisija tik vieną kartą pritarė, kad tam tikras technologinis sprendimas taikomas pagrįstai: žr. Komisijos sprendimą N 222/06 – Italija, Pagalba skaitmeninei atskirčiai Sardinijoje šalinti. Šiuo atveju Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į ypatingas aplinkybes, t. y. į „regiono topografinius ypatumus, į tai, kad nėra kabelinių tinklų, ir į tai, kad reikia kaip galima labiau padidinti pagalbos naudą, taikoma ASDL technologija yra tinkama projekto tikslams užtikrinti“, kaip teigiama 45 punkte.

(57)  Be to, valstybėms narėms pasirinkus valdymo modelį, pagal kurį subsidijuojama plačiajuosčio ryšio infrastruktūra trečiosioms šalims teikia tik didmeninės prieigos paslaugas, bet neteikia mažmeninių paslaugų, galimybė iškraipyti konkurenciją dar labiau sumažėja, nes toks tinklų valdymo modelis leidžia išvengti galimų sudėtingų problemų, susijusių su grobuoniškomis kainomis ir paslėptais diskriminavimo suteikiant prieigą būdais.

(58)  Šiomis aplinkybėmis nacionalinė reguliavimo institucija turėtų atsižvelgti į tai, kad galbūt nuolatos yra konkrečios sąlygos, kurių pagrindu visų pirma ir buvo suteikta pagalba atitinkamos infrastruktūros operatoriui.

(59)  Išimtiniais atvejais, tinkamai pagrįstais apie pagalbą pranešančios valstybės narės, dėl tokių mechanizmų nustatymo labai mažoms pagalbos sumoms arba mažos apimties vienkartiniams projektams, vykdomiems pagal paprastus pirkimo principus, gali neproporcingai padidėti pagalbą teikiančių valdžios institucijų našta, Komisija nereikalaus nustatyti tokio mechanizmo.

(60)  Šiame technologijų ir rinkos plėtros etape palydovinio ir judriojo ryšio tinklų technologijomis negali būti užtikrintos labai sparčios simetrinės plačiajuosčio ryšio paslaugos, tačiau ateityje padėtis gali pasikeisti, ypač judriųjų paslaugų srityje (kitame svarbiame judriojo radijo ryšio etape – „Ilgalaikė evoliucija“ – teoriškai (jei šis etapas bus įgyvendintas ir kai jis bus įgyvendintas) gali būti pasiekta didžiausia 100 Mbps gaunamų ir 50 Mbps siunčiamų duomenų perdavimo sparta).

(61)  Žr. sprendimus N 157/06 – Jungtinė Karalystė, Pietų Jorkšyro skaitmeninio regiono plačiajuosčio ryšio projektas ir N 284/05 – Airija, Regioninė plačiajuosčio ryšio programa: Metropolitan Area Networks (MANs), II ir III etapai.

(62)  Iki šiol valstybės parama naujos kartos tinklams, turintiems užtikrinti šviesolaidžio ryšį gyventojų sektoriui, diegti buvo suteikta tik dviem atvejais (Apingedame ir Amsterdame).

(63)  Plačiajuosčių tinklų operatoriai tvirtino, kad šviesolaidžio tinklo diegimas vis dar yra labai brangi ir rizikinga investicija, išskyrus tankiai gyvenamas ir įmonių gausias vietoves, kuriose operatoriai jau yra sutelkę bazinio plačiajuosčio ryšio vartotojų grupę, galinčią pereiti prie didesnės spartos. Kartais teigiama, kad NKP ir šviesolaidžio tinklų diegimo išlaidos pernelyg didelės, palyginti su pajamomis, kurių būtų galima tikėtis, todėl į rinką neateina nė vienas privataus sektoriaus paslaugų teikėjas arba jų ateina per mažai.

(64)  Šios priemonės neturėtų būti skirtos tik elektroninių ryšių operatoriams, bet turėtų būti taikomos neišskiriant nė vieno susijusio sektoriaus operatorių (pvz., įskaitant komunalinių paslaugų, pvz., dujų, elektros energijos ir (arba) vandens įmones). Priemonės, taikomos tik elektroninio ryšio operatoriams, gali būti laikomos sektorine pagalba, taigi joms gali būti taikomas draudimas, nustatytas Sutarties 87 straipsnio 1 dalyje.

(65)  Pvz., žr. Komisijos sprendimus N 157/06 – Jungtinė Karalystė, Pietų Jorkšyro skaitmeninio regiono plačiajuosčio ryšio projektas, N 201/06 – Graikija, Plačiajuosčio ryšio prieigos plėtra nepakankamai aptarnaujamose vietovėse, N 131/05 – Jungtinė Karalystė, FibreSpeed plačiajuosčio ryšio projektas Velse, N 284/05 – Airija, Regioninė plačiajuosčio ryšio programa: Metropolitan Area Networks (MANs), II ir III etapai, N 381/04 – Prancūzija, Projet de réseau de télécommunications haut débit des Pyrénées-Atlantiques, N 382/05 – Prancūzija, Mise en place d'une infrastructure haut débit sur le territoire de la région Limousin (DORSAL), N 57/05 – Jungtinė Karalystė, Regioninė inovacinė parama plačiajuosčiam ryšiui Velse, ir N 14/08 – Jungtinė Karalystė, Plačiajuostis ryšys Škotijoje: plačiajuosčio ryšio prieigos plėtra.

(66)  Tai neturi įtakos galimam regioninės pagalbos gairių taikymui, kaip minėta 33 punkte.

(67)  Nors dabar „baltąja“ sritimi vadinama vietovė, kurioje veikia tik siaurajuostis (telefoninis) internetas, bet neveikia plačiajuostis internetas, vietovė, kuriose per menkai išvystyta naujos kartos plačiajuosčio ryšio infrastruktūra, nors galbūt joje veikia viena bazinio plačiajuosčio ryšio infrastruktūra, taip pat turėtų būti laikoma „baltąja“ sritimi.

(68)  Taikant ADSL 2+, bazinio ADSL ryšio tinklo pralaidumą galima padidinti iki 24 Mbps.

(69)  „Baltoji“ NKP sritis gali būti vietovė, kurioje nėra įdiegtos bazinio plačiajuosčio ryšio infrastruktūros (įprastinė „baltoji“ sritis), taip pat vietovė, kurioje yra tik vienas bazinio plačiajuosčio ryšio paslaugų teikėjas (t. y. įprastinė „pilkoji“ sritis) arba keletas bazinio plačiajuosčio ryšio paslaugų teikėjų (t. y. įprastinė „juodoji“ sritis). Kaip nurodyta 3.4 skirsnyje, kad valstybės pagalba plačiajuosčio ryšio plėtrai būtų suderinama su bendrąja rinka, šiomis aplinkybėmis būtina laikytis įvairių sąlygų.

(70)  Tai vidutinis laikotarpis, reikalingas naujos kartos prieigos tinklui, apimančiam miestelį arba didmiestį, įdiegti. Šiuo atveju operatorius turėtų gebėti įrodyti, kad per artimiausius trejus metus jis būtų atlikęs reikiamas investicijas į infrastruktūrą, kuri per tą laiką būtų aprėpusi didelę teritorijos arba susijusių gyventojų dalį.

(71)  „Pilkoji“ NKP sritis gali būti vietovė, kurioje a) nėra jokios kitos bazinio plačiajuosčio ryšio infrastruktūros, išskyrus NKP, b) taip pat vietovė, kurioje yra ir vienas arba daugiau bazinio plačiajuosčio ryšio paslaugų teikėjų (t. y. vietovė gali būti laikoma įprastine „pilkąja“ arba „juodąja“ sritimi). Kaip nurodyta 3.4 skirsnyje, kad valstybės pagalba plačiajuosčio ryšio plėtrai būtų suderinama su bendrąja rinka, šiomis aplinkybėmis būtina laikytis įvairių sąlygų.

(72)  „Juodoji“ NKP sritis taip pat gali būti vietovė, kurioje yra vienas plačiajuosčio ryšio paslaugų teikėjas (įprastinė „pilkoji“ sritis) arba daugiau (įprastinė „juodoji“ sritis). Kaip nurodyta toliau, kad valstybės pagalba plačiajuosčio ryšio plėtrai būtų suderinama su bendrąja rinka, šiomis aplinkybėmis būtina laikytis įvairių sąlygų.

(73)  Šiomis reikėtų atsižvelgti į tai, kad galbūt nuolatos yra konkrečios sąlygos, kurių pagrindu, visų pirma ir buvo suteikta pagalba atitinkamai infrastruktūrai.

(74)  OL C 119, 2002 5 22, p. 22.

---

V Skelbimai

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Komisija

| 30.9.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 235/26 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 235/26

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla COMP/M.5549 – EDF/Segebel)

(Tekstas svarbus EEE)

2009/C 235/05

| 1. | 2009 m. rugsėjo 23 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: įmonė „Electricité de France S.A.“ (toliau – EDF, Prancūzija), priklausanti grupei „EDF Group“, pirkdama įmonės „Segebel S.A.“ (toliau – „Segebel“, Belgija), kuriai priklauso 51 % įmonės SPE S.A. (toliau – SPE, Belgija) akcinio kapitalo, akcijas, įgyja, kaip apibrėžta Tarybos reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, įmonės SPE kontrolę. |
| --- | --- |

1.

2009 m. rugsėjo 23 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: įmonė „Electricité de France S.A.“ (toliau – EDF, Prancūzija), priklausanti grupei „EDF Group“, pirkdama įmonės „Segebel S.A.“ (toliau – „Segebel“, Belgija), kuriai priklauso 51 % įmonės SPE S.A. (toliau – SPE, Belgija) akcinio kapitalo, akcijas, įgyja, kaip apibrėžta Tarybos reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, įmonės SPE kontrolę.

| 2. | Įmonių verslo veikla:






  — | „EDF Group“: elektros gamyba ir didmeninė prekyba elektra; elektros perdavimas, skirstymas ir mažmeninis tiekimas; prekyba ir didmeninė prekyba dujomis bei jų tiekimas Prancūzijoje, Belgijoje, Nyderlanduose ir kitose šalyse, |
| --- | --- | --- |

2.

Įmonių verslo veikla:

—

„EDF Group“: elektros gamyba ir didmeninė prekyba elektra; elektros perdavimas, skirstymas ir mažmeninis tiekimas; prekyba ir didmeninė prekyba dujomis bei jų tiekimas Prancūzijoje, Belgijoje, Nyderlanduose ir kitose šalyse,

| — | SPE: elektros gamyba, prekyba elektra ir dujomis, taip pat elektros ir dujų tiekimas Belgijoje, Prancūzijoje ir Nyderlanduose. |
| --- | --- |

—

SPE: elektros gamyba, prekyba elektra ir dujomis, taip pat elektros ir dujų tiekimas Belgijoje, Prancūzijoje ir Nyderlanduose.

| 3. | Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas Reglamentas (EB) Nr. 139/2004. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. |
| --- | --- |

3.

Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas Reglamentas (EB) Nr. 139/2004. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu.

| 4. | Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.
  Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (+32 22964301 arba 22967244) arba paštu su nuoroda COMP/M.5549 – EDF/Segebel adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (+32 22964301 arba 22967244) arba paštu su nuoroda COMP/M.5549 – EDF/Segebel adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

| 30.9.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 235/27 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 235/27

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla COMP/M.5502 – Merck/Schering-Plough)

(Tekstas svarbus EEE)

2009/C 235/06

| 1. | 2009 m. rugsėjo 18 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: įmonė „Merck & Co. Inc.“ (toliau – „Merck“, JAV) pirkdama akcijas visiškai susijungia, kaip apibrėžta Tarybos reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkte, su įmone „Schering-Plough Corporation“ (toliau – „Schering-Plough“, JAV). |
| --- | --- |

1.

2009 m. rugsėjo 18 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: įmonė „Merck & Co. Inc.“ (toliau – „Merck“, JAV) pirkdama akcijas visiškai susijungia, kaip apibrėžta Tarybos reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkte, su įmone „Schering-Plough Corporation“ (toliau – „Schering-Plough“, JAV).

| 2. | Įmonių verslo veikla:






  — | „Merck“: pasaulinė moksliniais tyrimais grįstą veiklą vykdanti farmacijos įmonė, išrandanti, kurianti, gaminanti ir parduodanti plataus asortimento naujoviškus žmonėms skirtus sveikatos produktus, |
| --- | --- | --- |

2.

Įmonių verslo veikla:

—

„Merck“: pasaulinė moksliniais tyrimais grįstą veiklą vykdanti farmacijos įmonė, išrandanti, kurianti, gaminanti ir parduodanti plataus asortimento naujoviškus žmonėms skirtus sveikatos produktus,

| — | „Schering-Plough“: pasaulinė moksline veikla grįsta sveikatos priežiūros įmonė, veikianti trijuose verslo sektoriuose: žmonėms skirtų receptinių vaistų, gyvūnų sveikatos ir nereceptinių žmonėms skirtų sveikatos priežiūros produktų. |
| --- | --- |

—

„Schering-Plough“: pasaulinė moksline veikla grįsta sveikatos priežiūros įmonė, veikianti trijuose verslo sektoriuose: žmonėms skirtų receptinių vaistų, gyvūnų sveikatos ir nereceptinių žmonėms skirtų sveikatos priežiūros produktų.

| 3. | Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas Reglamentas (EB) Nr. 139/2004. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. |
| --- | --- |

3.

Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas Reglamentas (EB) Nr. 139/2004. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu.

| 4. | Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.
  Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (+32 22964301 arba 22967244) arba paštu su nuoroda COMP/M.5502 – Merck/Schering-Plough adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (+32 22964301 arba 22967244) arba paštu su nuoroda COMP/M.5502 – Merck/Schering-Plough adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

KITI AKTAI

Komisija

| 30.9.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 235/28 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 235/28

---

Paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį

2009/C 235/07

Šis paskelbimas suteikia teisę užprotestuoti paraišką pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 7 straipsnį. Užprotestavimo pareiškimai Komisijai turi būti pateikti per šešis mėnesius nuo šio paskelbimo

SANTRAUKA

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 510/2006

„CANESTRATO DI MOLITERNO“

EB Nr.: IT-PGI-0005-0487-20.07.2005

SKVN ( ) SGN ( X )

Šioje informuoti skirtoje santraukoje pristatomos pagrindinės produkto specifikacijos sudėtinės dalys.

1.   Kompetentinga valstybės narės įstaiga:

| Pavadinimas: | Ministero delle Politiche Agricole e Forestali Dipartimento delle Politiche di sviluppo economico e rurale, Direzione Generale per lo sviluppo agroalimentare, qualità e tutela del Consumatore, Ufficio SACO VII |
| --- | --- |
| Adresas: | Via XX Settembre 20 |
| 00187 Rome RM |
| ITALIA |

Pavadinimas:

Ministero delle Politiche Agricole e Forestali Dipartimento delle Politiche di sviluppo economico e rurale, Direzione Generale per lo sviluppo agroalimentare, qualità e tutela del Consumatore, Ufficio SACO VII

Adresas:

Via XX Settembre 20

00187 Rome RM

ITALIA

Tel.

+39 0646655104

Faksas

+39 0646655306

El. paštas:

saco7@politicheagricole.it

2.   Grupė:

| Pavadinimas: | Consorzio per la tutela del Pecorino «Canestrato di Moliterno» |
| --- | --- |
| Adresas: | Via Roma |
| 85047 Moliterno PZ |
| ITALIA |

Pavadinimas:

Consorzio per la tutela del Pecorino «Canestrato di Moliterno»

Adresas:

Via Roma

85047 Moliterno PZ

ITALIA

Tel.

+39 0975668511 / 0975668519

Faksas

+39 0975668537

El. paštas:

canestrato_moliterno@virgilio.it

Sudėtis

gamintojai/perdirbėjai ( X ) kita ( )

3.   Produkto rūšis:

| 1.3. klasė. | Sūriai |
| --- | --- |

1.3. klasė.

Sūriai

4.   Specifikacija:

(Reglamento (EB) Nr. 510/2006 4 straipsnio 2 dalyje pateiktų reikalavimų santrauka)

4.1.   Pavadinimas:

„Canestrato di Moliterno“

4.2.   Apibūdinimas:

Saugoma kilmės vietos nuoroda Canestrato di Moliterno taikoma kietam avių ir ožkų pieno sūriui, gaminamam iš nenugriebto avies pieno, kuris sudaro ne mažiau kaip 70 proc. ir ne daugiau kaip 90 proc. mišinio, ir iš nenugriebto ožkos pieno, kuris sudaro ne mažiau kaip 10 proc. ir ne daugiau kaip 30 proc. mišinio. Sūris brandinamas mažiausiai 60 dienų. Parduodamas sūris yra cilindro plokščiais šonais formos, diametras maždaug 15–25 cm, truputį išgaubtas pagrindas, aukštis 10–15 cm, svoris 2–5,5 kg, priklauso nuo formos matmenų; primitivo tipo sūrio žievė yra ryškiai geltonos spalvos, stagionato – rudos; minkštimo tekstūra tanki, su netolygiai išsidėsčiusiomis skylutėmis; primitivo tipo sūrio vidus baltas arba gelsvokas, stagionato ir extra – šiek tiek ryškesnės geltonos spalvos. Brandinimo pradžioje sūris yra švelnaus skonio, o vėliau skonis tampa intensyvesnis ir aštresnis. Riebumo ir sausųjų medžiagų rodikliai negali viršyti 30 proc. Šis sūris gali būti valgomasis arba tarkuoti skirtas sūris.

4.3.   Vietovė:

Pienas gaunamas ir Canestrato di Moliterno produkcija gaminama šiose Potencos ir Materos provincijos komunose:

Potencos provincijoje: Armento, Brienca, Calvello, Calvera, Castelluccio Inferiore, Castelluccio Superiore, Castelsaraceno, Castronuovo Sant’Andrea, Cersosimo, Kjaromontė, Corleto Perticara, Episkopė, Fardella, Francavilla in Sinni, Gallicchio, Grumento Nova, Guardia Perticara, Lagonegro, Laurija, Marsiconuovo, Marsicovetere, Missanello, Moliternas, Montemurro, Nemoli, Neopoli, Paternas, Rivello, Roccanova, Rotonda, San Chirico Raparo, San Costantino Albanese, San Martino d'Agri, San Paolo Albanese, San Severino Lucano, Sant’Arcangelo, Sarconi, Senise, Spinoso, Teana, Terranova del Pollino, Tramutola, Viggianello, Viggiano;

Materos provincijoje: Accettura, Aliano, Bernarda, Craco, Cirigliano, Ferradina, Gorgoglione, Montalbano Jonico, Montescaglioso, Pističis, Pomarico, Scanzano Jonico, Stigliano, Tursi.

4.4.   Kilmės įrodymas:

Registruojant išvežamas ar įvežamas medžiagas kontroliuojama kiekviena gamybos proceso dalis. Atitinkami gyvulių augintojų kontrolės įstaigų sudaromi registrai (šiuose registruose taip pat nurodomi Canestrato di Moliterno produkcijai skirto pieno duomenys), gamintojų, perdirbėjų, brandintojų, pakuotojų sudaromi registrai, registruojama gamyba, pakavimas ir kontrolės struktūrose deklaruojamas produkcijos kiekis leidžia užtikrinti produkto atsekamumą gamybos grandinėje per visą gamybos procesą. Visi į šiuos registrus įtraukti fiziniai ar juridiniai asmenys yra tikrinami kontrolės įstaigų, kaip tai yra numatyta specifikacijoje ir kontrolės programoje.

4.5.   Gamybos būdas:

Specifikacijoje nurodoma, kad pieno, kuris naudojamas Canestrato di Moliterno gaminti, tiekėjai veiklą vykdyti turi toje geografinėje vietovėje, kurioje gaminama Canestrato di Moliterno. Gyvuliai ganomi 4.3 punkte nurodytose teritorijose, šeriami šviežiais iš ten augančių augalų paruoštais pašarais ir šienu. Jie gali būti šeriami grūdais – avižomis, miežiais, kviečiais ir kukurūzais arba ankštiniais augalais – pupomis, pašarinėmis pupomis, žirniais. Draudžiama šerti gyvūninės kilmės pašarais ir silosu. Iš vieno ar kelių gamintojų gaunamas pienas turi būti perdirbtas per 48 val. nuo melžimo. Melžiamos avys turi būti šių veislių: Gentile di Puglia, Gentile di Lucania, Leccese, Sarda, Comisana, arba jas sukryžminus išvestų veislių. Melžiamos ožkos turi būti šių veislių: Garganica, Maltese, Jonika, Camosciata, arba jas sukryžminus išvestų veislių.

Canestrato di Moliterno gali būti gaminamas ištisus metus. Gamybai gali būti naudojamas žalias arba termiškai apdorotas pienas, pastaruoju atveju pridedama natūralių pieno fermentų arba atrinktų vietos kultūrų. Pienas surauginamas naudojant avinėlio ar ožiuko šliužo fermentą, 36–40 laipsnių temperatūroje, per trumpesnį kaip 35 min. laiką. Varškė smulkinama, kol gaunami ryžio dydžio grūdeliai. Kai tik išgaunama sūrio forma, sūris ne ilgiau kaip 3 minutėms panardinamas į ne aukštesnės kaip 90 laipsnių temperatūros serumą. Sūris sūdomas sausai arba drėgnai; sūrį 30–40 dienų sausina perdirbimo įmonė. Pradedant nuo 31 iki 41 dienos skaičiuojant nuo sūrio suformavimo, jie brandinami geriausiuose teritorijos arba Moliterno komunos rūsiuose (fondaci). Šiame etape Canestrato di Moliterno sūrį galima drėkinti tik alyvuogių aliejumi arba alyvuogių aliejaus emulsija ar vyno actu; taip pat galima drėkinti suodžių vandeniu, t. y. 25–30 min. virusiu vandeniu su nuo medinių kaminų nugramdytais ir aplinkos temperatūroje laikytais suodžiais.

4.6.   Ryšys su vietove:

Canestrato di Moliterno kilmės vietos nuoroda užregistruojama todėl, kad produktas žinomas ne tik nacionaliniu, bet ir tarptautiniu lygmeniu. Taip yra dėl dviejų priežasčių: iš šios teritorijos yra kilusi avių veislė ir naudojamas ypatingas sūrio brandinimo metodas. Gentile di Lucania avių veislė yra labiausiai šioje teritorijoje paplitusi atspari avių veislė, labiausiai prisitaikiusi prie vietinių klimato ir orografinių sąlygų. Avių rūšis Merinizzata kilusi sukryžminus vietinės avių veislės ir ispaniškos Mérinos veislės patiną XV amžiuje. Šios dvi veislės sukryžmintos siekiant sujungti dvi naudingas savybes – iš vienos veislės gaunama kokybiška vilna, o iš kitos – kokybiška iš Bazilikatos įvežama aviena – tokiu būdu gauta dvejopai produktyvi veislė. Iš šios veislės kol kas išgaunama nedaug pieno, tačiau tą kompensuoja puiki pieno kokybė, kurios iš daugumos produktyvesnių kitų veislių neišgaunama – piene yra daug riebalų ir baltymų.

Dėl šių veislių auginimo ciklo ir vešlių kalnų ganyklų vis labiau vystoma avių ir ožkų auginimo praktika. Iš Bazilikatos ožkų veislės gaunamas puikios kokybės pienas, be to ši veislė yra labai produktyvi.

Labiausiai Canestrato di Moliterno garsėja ypatingu brandinimo Moliterno komunos rūsiuose (fondaci) metodu.

Canestrato di Moliterno gamintojai dar iki šiol naudojasi šiomis ypatingomis patalpomis, kurios suteikia gaminiui specifinių savybių ir nuo seno pripažįstamų organoleptnių savybių. Fondaci rūsiai ypatingi vėsa ir geru vėdinimu, dėl juose sąveikaujančių veiksnių susidaro mikroklimatas, nepakeičiamas siekiant išgauti puikią gaminio kokybę. Ši brandinimo metodo ypatybė – šaltos ir sausos patalpos. Prie Canestrato di Moliterno populiarumo prisideda gera žaliavų kokybė, ištobulinta amatininkų technika ir ypač brandinimo metodas.

Dar XVII a. istoriniuose šaltiniuose randama informacijos, kad Moliterno gyventojai pagrindine savo veikla laikė pecorino gamybą. Apie šį ypatingą gaminį rašoma daugelyje šaltinių. Canestrato di Moliterno jau praeityje buvo vertinamas vietinėje ir užsienio rinkoje – sūriai buvo eksportuojami į Ameriką.

4.7.   Kontrolės institucija:

Kontrolės įstaiga atitinka standarto EN 45011 nustatytas sąlygas.

| Pavadinimas: | IS.ME.CERT S.r.l. |
| --- | --- |
| Adresas: | Via G.Porzio — Centro Direzionale Is. G1 |
| 80143 Napoli NA |
| ITALIA |

Pavadinimas:

IS.ME.CERT S.r.l.

Adresas:

Via G.Porzio — Centro Direzionale Is. G1

80143 Napoli NA

ITALIA

Tel.

+39 0815625775

Faksas

+39 0815626561

El. paštas:

—

4.8.   Ženklinimas etiketėmis:

Saugoma vietos kilmės nuoroda Canestrato di Moliterno taikoma tik produktui, brandintam mažiausiai 60 dienų, draudžiama papildomai įrašyti apibūdinimus, įskaitant būdvardžius fine, skelto, selezionato (subtilus, išrinktas, atrinktas). Pagal specifikacijos 8 straipsnį, produktą galima apibūdinti tik taip: primitivo (jaunas) vadinamas sūris, brandintas iki šešių mėn.; stagionato (brandintas) vadinamas sūris, brandintas nuo 6 iki 12 mėn.; extra vadinamas sūris, brandintas ilgiau negu 12 mėn.

Canestrato di Moliterno produkcija turi būti parduodama su specialia spalva aiškiai nurodyta žyma, vaizduojančia du koncentrinius apskritimus: pirmajame yra užrašas Canestrato di Moliterno, o antrame pavaizduota trijų bokštų pilis – toks yra Moliterno komunos ženklas. Šį 15 cm skersmens ženklą uždeda už pecorino sūrių apsaugą atsakingas konsorciumas Canestrato di Moliterno, kurį prižiūri Reglamento (EB) Nr. 510/2006 10 straipsnyje nurodyta kontrolės institucija ir Žemės ūkio ir miškų politikos ministerijos patvirtintoje ir pasirašytoje kontrolės programoje.

Image

---

| 30.9.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 235/32 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 235/32

---

Paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį

2009/C 235/08

Šis paskelbimas suteikia teisę užprotestuoti paraišką pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 7 straipsnį. Užprotestavimo pareiškimai Komisijai turi būti pateikti per šešis mėnesius nuo šio paskelbimo.

SANTRAUKA

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 510/2006

„KRAŠKI PRŠUT“

EB Nr. SI-PGI-005-0417-29.10.2004

SKVN ( ) SGN ( X )

Šioje santraukoje informacijos tikslais pateikiama pagrindinė produkto specifikacijos informacija.

1.   Kompetentinga valstybės narės įstaiga:

| Pavadinimas: | Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano RS |
| --- | --- |
| Adresas: | Dunajska cesta 58 |
| SI-1000 Ljubljana |
| SLOVENIJA |

Pavadinimas:

Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano RS

Adresas:

Dunajska cesta 58

SI-1000 Ljubljana

SLOVENIJA

Telefonas

+386 14789109

Faksas

+386 14789055

El. paštas:

varnahrana.mkgp@gov.si

2.   Pareiškėjų grupė:

| Pavadinimas: | GIZ Kraški pršut |
| --- | --- |
| Adresas: | Šepulje 31 |
| SI-6210 Sežana |
| SLOVENIJA |

Pavadinimas:

GIZ Kraški pršut

Adresas:

Šepulje 31

SI-6210 Sežana

SLOVENIJA

Telefonas

+386 57310300

Faksas

+386 57310330

El. paštas:

—

Sudėtis

Gamintojai ir (arba) perdirbėjai ( X ) Kiti ( )

3.   Produkto rūšis:

| 1.2 klasė. | Mėsos produktai (virti, sūdyti, rūkyti ir t. t.) |
| --- | --- |

1.2 klasė.

Mėsos produktai (virti, sūdyti, rūkyti ir t. t.)

4.   Specifikacija:

(Reglamento (EB) Nr. 510/2006 4 straipsnio 2 dalyje pateiktų reikalavimų santrauka):

4.1.   Pavadinimas:

„Kraški pršut“

4.2.   Apibūdinimas:

„Kraški pršut“ yra ore džiovintas (brandintas) mėsos produktas, pagamintas iš nepjaustytų šviežių užpakalinių kiaulės kojų.

„Kraški pršut“ išsiskiria savo standartine ir atpažįstama forma. Šviežios užpakalinės kiaulės kojos paruošiamos nupjaunant kanopas, bet paliekant odą ir riebalus, jei jų yra. Šviežia užpakalinė koja turi sverti bent 9 kg. Raumuo yra 5–7 cm storio nuo šlaunies kaulo (Caput ossis femoris) galvutės. Vidinėje užpakalinės kojos pusėje raumuo atviras, oda ir riebalai šiek tiek apipjaustomi blauzdos link.

Palankios Karsto klimato sąlygos leidžia išdžiovinti nepjaustytas užpakalines kiaulės kojas. „Kraški pršut“ gamybai būdingas sausas sūdymas naudojant tik rupią jūros druską. Jam būdingos organoleptinės savybės, apie kurias galima spręsti iš didesnės dehidratacijos nulemto mažesnio drėgmės kiekio, susiformuoja per gana ilgą džiovinimo (brandinimo) laiką. Paprastai druskos kiekis jame yra kiek didesnis (iki 7,4 %), o valgant jaučiama kietesnė riekės struktūra. Atitinkamas dehidratacijos laipsnis ir gana ilgas brandinimo laikas lemia supjaustytam kumpiui būdingą spalvą, kuri yra rausvai raudona su tamsesniu atspalviu prie kraštų. Kvapas ir skonis stiprūs. Kumpio brandumo laipsnis lemia pikantišką aromatą, kuriuo „Kraški pršut“ išsiskiria iš kitų kumpių.

4.3.   Geografinė vietovė:

Karsto regionas yra centrinės Primorskos vakarinėje dalyje. „Kraški pršut“ yra sūdomas, džiovinamas ir brandinamas tam tikroje Karsto vietovėje, kurioje tradiciškai gaminami kumpiai.

Šios vietovės ribos eina nuo Kostanjevicos na Krasu iki Opatje selo, nuo čia iki Slovėnijos ir Italijos sienos, šia siena iki Lipicos pasienio punkto, nuo šio punkto keliu į Lokevą ir per patį miestą, tada keliu į Divačą, tada link Brestovicos pri Povirju kaimo ir Štorje, Kazlje, Dobravlje, Ponikve, Kobdilj ir Štanjel kaimų, tada tiesiai per Mali Dol iki Škrbinos, link Lipos ir Temnicos ir atgal į Kostanjevicą na Krasu.

4.4.   Kilmės įrodymas:

Visi gamintojai privalo „Kraški pršut“ gaminti nustatytoje šio produkto gamybos geografinėje vietovėje. Siekiant užtikrinti atsekamumą ir kokybę, visi gamybos etapai vyksta šioje geografinėje vietovėje. „Kraški pršut“ gamintojai ir įmonės registruojami registre. Taip pat įrašoma, kiek „Kraški pršut“ pagamino kiekvienas gamintojas. Visus gamybos etapus stebi 4.7 punkte nurodyta kontrolės institucija, akredituota pagal Europos standartą EN 45011.

Prieš sūdymą šviežių užpakalinių kiaulių kojų oda aiškiai pažymima įdagu. Žymoje nurodoma serija, metai, mėnuo ir diena. Šios nuorodos privalomos ir yra sudedamoji gamybos proceso patikrų ir atsekamumo dalis. Registre įrašomas kiekvieno gamintojo pagamintų kiekvienos partijos kumpių skaičius. Šalia partijos numerio nurodoma išsami informacija apie pagrindinių gamybos procesų patikras.

Kai kumpiai išdžiovinami ir subrandinami, atliekamas juslinis ir laboratorinis tyrimas jų kokybei nustatyti. Po to jie ženklinami „Kraški pršut“ ženklu. Nepjaustytų kumpių, jų pusių ir ketvirčių odoje įdeginamas „Kraški pršut“ logotipas. Prie šio ženklo nurodomas gamintojo numeris.

4.5.   Gamybos būdas:

| — | „Kraški pršut“ gaminti nereikalinga speciali kiaulių veislė. |
| --- | --- |

—

„Kraški pršut“ gaminti nereikalinga speciali kiaulių veislė.

| — | Šviežios užpakalinės kojos surenkamos praėjus bent 24 valandoms, bet ne daugiau nei 120 valandų po skerdimo. Pažeistos ir mažiau nei 9 kg sveriančios užpakalinės kojos nepriimamos. Užpakalinės kojos turi būti laikomos atšaldytos iki – 1 °C – + 4 °C. Jų negalima užšaldyti. Šviežios apipjaustytos užpakalinės kojos išorinėje pusėje esantis riebalų sluoksnis nuo šlaunies kaulo (Caput ossis femoris) galvutės negali būti plonesnis nei 10 mm. |
| --- | --- |

—

Šviežios užpakalinės kojos surenkamos praėjus bent 24 valandoms, bet ne daugiau nei 120 valandų po skerdimo. Pažeistos ir mažiau nei 9 kg sveriančios užpakalinės kojos nepriimamos. Užpakalinės kojos turi būti laikomos atšaldytos iki – 1 °C – + 4 °C. Jų negalima užšaldyti. Šviežios apipjaustytos užpakalinės kojos išorinėje pusėje esantis riebalų sluoksnis nuo šlaunies kaulo (Caput ossis femoris) galvutės negali būti plonesnis nei 10 mm.

| — | Prieš sūdymą kumpiai pažymimi įdagu, nurodant metus, mėnesį, dieną ir partiją. |
| --- | --- |

—

Prieš sūdymą kumpiai pažymimi įdagu, nurodant metus, mėnesį, dieną ir partiją.

| — | Sausas sūdymas: įtrynimas, kraujo išvarvinimas, rupios jūros druskos naudojimas; druskos kiekis nustatomas pagal užpakalinių kojų svorį. |
| --- | --- |

—

Sausas sūdymas: įtrynimas, kraujo išvarvinimas, rupios jūros druskos naudojimas; druskos kiekis nustatomas pagal užpakalinių kojų svorį.

| — | Druska įtrintos užpakalinės kojos padedamos ant lentynų. |
| --- | --- |

—

Druska įtrintos užpakalinės kojos padedamos ant lentynų.

| — | Sūdymas ir apdžiovinimas po sūdymo vyksta nuo + 1 iki + 4 °C temperatūroje; sūdymo trukmė priklauso nuo užpakalinių kojų svorio. |
| --- | --- |

—

Sūdymas ir apdžiovinimas po sūdymo vyksta nuo + 1 iki + 4 °C temperatūroje; sūdymo trukmė priklauso nuo užpakalinių kojų svorio.

| — | Nuo užpakalinių kojų paviršiaus nuimama druska. |
| --- | --- |

—

Nuo užpakalinių kojų paviršiaus nuimama druska.

| — | Kumpiai šaltai džiovinami cirkuliuojant orui nuo + 1 iki + 5 °C temperatūroje. |
| --- | --- |

—

Kumpiai šaltai džiovinami cirkuliuojant orui nuo + 1 iki + 5 °C temperatūroje.

| — | Kumpiai šaltai džiovinami švelniai cirkuliuojant orui nuo + 1 iki + 7 °C temperatūroje; viso šalto džiovinimo proceso trukmė įskaitant sūdymą, yra bent 75 dienos, išdžiūvimo laipsnis siekia bent 16 %. |
| --- | --- |

—

Kumpiai šaltai džiovinami švelniai cirkuliuojant orui nuo + 1 iki + 7 °C temperatūroje; viso šalto džiovinimo proceso trukmė įskaitant sūdymą, yra bent 75 dienos, išdžiūvimo laipsnis siekia bent 16 %.

| — | Užpakalinės kojos plaunamos karštu vandeniu ir nusausinamos bei paruošiamos džiovinti (brandinti). |
| --- | --- |

—

Užpakalinės kojos plaunamos karštu vandeniu ir nusausinamos bei paruošiamos džiovinti (brandinti).

| — | Nupjaustomas raumuo prie šlaunies kaulo (Caput ossis femoris) galvutės ir, jei reikia, ten, kur buvo pašalintas dubens kaulas. |
| --- | --- |

—

Nupjaustomas raumuo prie šlaunies kaulo (Caput ossis femoris) galvutės ir, jei reikia, ten, kur buvo pašalintas dubens kaulas.

| — | Džiovinama (brandinama) nuo + 12 iki + 18 °C temperatūroje. Jei iš pradžių užpakalinės kojos sveria 9 kg, visas gamybos procesas trunka bent 12 mėnesių; gamybos trukmė atitinkamai ilgesnė, jei svoris yra didesnis. |
| --- | --- |

—

Džiovinama (brandinama) nuo + 12 iki + 18 °C temperatūroje. Jei iš pradžių užpakalinės kojos sveria 9 kg, visas gamybos procesas trunka bent 12 mėnesių; gamybos trukmė atitinkamai ilgesnė, jei svoris yra didesnis.

| — | Džiovinimo (brandinimo) metu raumuo kelis kartus tepamas riebalais. Tepamų riebalų kiekis priklauso nuo vandens kiekio, aw vertės ir išdžiūvimo laipsnio. Tepama kiaulienos taukais su druska, pipirais, miltais ir, jei reikia, antioksidantais. |
| --- | --- |

—

Džiovinimo (brandinimo) metu raumuo kelis kartus tepamas riebalais. Tepamų riebalų kiekis priklauso nuo vandens kiekio, aw vertės ir išdžiūvimo laipsnio. Tepama kiaulienos taukais su druska, pipirais, miltais ir, jei reikia, antioksidantais.

| — | Matuojamas išdžiūvimo laipsnis, kuris turi būti bent 33 %, palyginti su pradiniu užpakalinių kojų svoriu. |
| --- | --- |

—

Matuojamas išdžiūvimo laipsnis, kuris turi būti bent 33 %, palyginti su pradiniu užpakalinių kojų svoriu.

| — | Subrandinti kumpiai laikomi sausoje ir gerai vėdinamoje patalpoje. Kumpiai ir kumpio griežinėliai vakuuminėse pakuotėse arba įpakuoti kontroliuojamoje aplinkoje laikomi ne aukštesnėje nei + 8 °C temperatūroje. |
| --- | --- |

—

Subrandinti kumpiai laikomi sausoje ir gerai vėdinamoje patalpoje. Kumpiai ir kumpio griežinėliai vakuuminėse pakuotėse arba įpakuoti kontroliuojamoje aplinkoje laikomi ne aukštesnėje nei + 8 °C temperatūroje.

| — | Juslinis tyrimas, kuriuo nustatomas aromato tinkamumas, atliekamas į raumenį įbedant arklio kaulo adatos galiuką. |
| --- | --- |

—

Juslinis tyrimas, kuriuo nustatomas aromato tinkamumas, atliekamas į raumenį įbedant arklio kaulo adatos galiuką.

| — | Laboratoriniai tyrimai atliekami norint nustatyti druskos kiekį (didžiausias druskos kiekis yra 7,4 %) ir aw vertę (aw vertė turi būti mažesnė nei 0,93). |
| --- | --- |

—

Laboratoriniai tyrimai atliekami norint nustatyti druskos kiekį (didžiausias druskos kiekis yra 7,4 %) ir aw vertę (aw vertė turi būti mažesnė nei 0,93).

Pažymėjus įdagu (išsamesnė informacija nurodyta 4.8 punkte „Ženklinimas“), „Kraški pršut“ gali būti parduodamas nepjaustytas, su kaulu arba be kaulo, supakuotas visas, pusėmis arba ketvirčiais, arba atitinkamai supakavus parduodamas pjaustytas griežinėliais. Žymės ant odos ir pakuotės yra neištrinamos. Norint išsaugoti kokybę ir laikytis specialių procedūrų, iš „Kraški pršut“ gali būti išimamas kaulas, kumpis gali būti pjaustomas į gabalus (puses ar ketvirčius) ir pakuojamas į mažmeninei prekybai skirtas pakuotes tik įmonėse, kurios turi „Kraški pršut“ gamybos sertifikatą. Siekiant užtikrinti mikrobiologinę saugą ir išsaugoti kumpiui būdingas organoleptines savybes, pavyzdžiui, jo aromatą, spalvą ir tekstūrą, tik tokios įmonės gali pjaustyti kumpį griežinėliais ir pakuoti tuos griežinėlius vakuuminėse pakuotėse arba kontroliuojamoje aplinkoje.

4.6.   Ryšys su geografine vietove:

Geografinė nuoroda visų pirma grindžiama „Kraški pršut“ gamybos tradicija ir seniai pripažintu geru vardu.

Karstas – Slovėnijos pietvakariuose esanti plynaukštė, kuriai būdingas įvairus kraštovaizdis. Jis sudaro išskirtinį gamtinį vienetą, kuris aiškiai išsiskiria, palyginti su kitais kaimyniniais regionais. Karstas apibūdinamas kaip pirmasis Europos ir netgi pasaulio regionas, kuriam būdingos karstinės savybės. Jame paplitę kalkingi dirvožemiai; ariamoji žemės dalis, „raudonoji žemė“, duoda negausų derlių. Karstas yra toje vietoje, kur švelnus Viduržemio jūros baseino klimatas susiduria su šaltu žemyniniu vėju, pučiančiu iš šiaurės rytų link Triesto įlankos, dažnai vadinamos Bora. Karsto plynaukštės įvairovė ir netoliese esanti jūra lemia tai, kad ten visada pučia vėjas ar brizas, o santykinė drėgmė yra gana maža, ir tai kartu su dirvožemio sandara ir augalija nuo senovės laikų sudarė vietos žmonėms palankias mikroklimato sąlygas mėsai džiovinti.

Kumpių gamybos, atsižvelgiant į jos dabartinę apimtį, gerą vardą ir plėtrą, sėkmę Karste lėmė ūkininkų naudojami tradiciniai ir individualūs gamybos būdai. Mėsos gabalų džiovinimas greičiausiai siekia tuos laikus, kai Karste apsigyveno žmonės. Triestui tapus dideliu miestu ir išsiplėtus maršrutams, pavyzdžiui, per Karstą einančiam maršrutui tarp Vienos ir Triesto, padidėjo kumpio paklausa tarp prekiautojų ir užeigų savininkų. Tuo pat metu ėmė garsėti ir kumpio geras vardas. Didėjant kumpio paklausai ir garsėjant jo geram vardui, didėjo susidomėjimas „Kraški pršut“ gamyba.

1689 m. J. W. Valvasor apie Karsto žmones rašė:

„Šie geri žmonės kaip išgalėdami verčiasi ir gyvena neturtingai; jie labai laimingi, jei turi gabalą kiaulienos riebalų (kuriuos jie gali suvirškinti, nes dirba sunkų darbą), svogūnų ir gabalą paprastos, rupios, rudos sėlenų duonos. Kai kuriose vietovėse jie ypač kenčia nuo medienos trūkumo ir, ypač vasarą, nuo švaraus vandens stygiaus“. (Rupel, 1969 m.)

A Melik knygoje „Slovensko Primorje“ 1960 m. rašė:

„Karste gerai išplėtotas kiaulių auginimas. Kiekvienas ūkininkas norėtų turėti kiaulių, kurias galėtų pasiskersti savo reikmėms. Kiaulių auginimas yra susijęs su maisto gamyba soduose ir laukuose. Žiemą temperatūra yra tinkama ir mėsa išlieka šviežia, kai džiovinama kaip Kraški pršut“.

Tad laikui bėgant techniniai gebėjimai tobulėjo kartu su patirtimi ir tapo tradicija. Gamindami džiovintos mėsos produktus Karsto žmonės visada naudojo sūdymo būdą, kai druskos dedama saikingai, todėl jų produktų sūrumo ir saldumo pusiausvyra yra tinkamai suderinta. Užpakalinės kiaulės kojos ir mentės sūdomos nepjaustytos. Kitose Slovėnijos dalyse užpakalinės kojos paprastai pjaustomos mažesniais gabalais, naudojamas sūrymas bei derinamas sausas ir šlapias sūdymas.

Siekiant užtikrinti produkto kokybę būtina reikalauti laikytis standartų ir nuolat prižiūrėti visą gamybos procesą. Daug dirbdami gamintojai sukaupė didžiulę patirtį, kuri tapo tradicija. Dėl atskirų gamybos etapų gamintojų meistriškumo ir natūralių klimato sąlygų vykstant brandinimo procesui susiformavo tipinės kumpiui būdingos organoleptinės savybės, jo kvapas, skonis, spalva ir tekstūra. Šiomis savybėmis, kurios tapo norma, garsėja „Kraški pršut“. Tai žmogaus ir gamtos harmonijos pavyzdys. Bėgant laikui sukaupta pažangioji patirtis, dėl kurios „Kraški pršut“ įgijo atpažįstamą formą ir organoleptines savybes.

Organizuotai pirkti kumpius pradėta 1953 m. Tuo metu Štanelio ūkininkų kooperatyvas kasmet nupirkdavo 3 000–4 000 kumpių. Kumpiai būdavo perkami iš Štanelio ir Vrhovo vietovių bei didesnės Karsto teritorijos ūkininkų. Kumpiai svėrė daugiau nei 8 kg, o džiovinimo ir brandinimo laikotarpis truko 18 mėnesių. Dalis kumpių buvo eksportuojami į Italijos rinką. Kumpius taip pat pirko Slovėnijoje įsikūrusios užeigos ir viešbučiai, taip išplėsdami viešbučių ir maitinimo įstaigų siūlomą asortimentą. Norėdami patenkinti rinkos paklausą kooperatyvai ir įmonės ėmė kumpius gaminti. Nuo 1963 m. iki 1977 m. kooperatyvuose ir įmonėse naudoti sūdymo, rūkymo ir džiovinimo būdai buvo lygiai tokie patys, kokie buvo naudojami ūkiuose. 1963 m. kumpis pradėtas žymėti užrašu „Kraški pršut“.

1977 m. prasidėjo nauji „Kraški pršut“ ir kitų specialių džiovintos mėsos produktų gamybos laikai, kai gamintojai ėmė naudoti specialias kumpių gamybos technologijas (vadinamąsias pršutarne). Iš kumpiui būdingos išvaizdos ir organoleptinių savybių galima spręsti apie Karsto kulinarinę kultūrą.

pršutarne

4.7.   Kontrolės institucija:

Kontrolės institucija:

| Pavadinimas: | Bureau Veritas, d.o.o. |
| --- | --- |
| Adresas: | Linhartova 49a |
| SI-1000 Ljubljana |
| SLOVENIJA |

Pavadinimas:

Bureau Veritas, d.o.o.

Adresas:

Linhartova 49a

SI-1000 Ljubljana

SLOVENIJA

Telefonas

+386 14757670

Faksas

+386 14747602

El. paštas:

info@bureauveritas.si

4.8.   Ženklinimas etiketėmis:

Ženklinimas etiketėmis:

„Kraški pršut“ atpažįstamas pagal kumpio formos logotipą su užrašu „Kraški pršut“. Prie šio logotipo nurodomas gamintojo numeris. Logotipas įdeginamas ant nepjaustytų kumpių su kaulu, be kaulo, supjaustytų pusėmis ir ketvirčiais kumpių odos. Kai kumpis parduodamas pjaustytas griežinėliais, ant kumpio lieka odos, ant kurios yra įdagas.

Žymėjimas įdagu užtikrina produkto kokybę ir tai, kad jis buvo pagamintas nurodytoje geografinėje vietovėje pagal specifikaciją ir atliekant atitinkamą priežiūrą. Visi „Kraški pršut“ gamintojai, kurie turi produkcijos atitikties specifikacijoms sertifikatą, gali produkciją ženklinti logotipu.

Tik kumpiai su kaulu, be kaulo, supjaustyti pusėmis ir ketvirčiais, bei kumpių griežinėliai, pažymėti įdagu, yra paženklinti „Kraški pršut“ logotipu, kuriame įrašyta „saugoma geografinė nuoroda“. Supjaustyto griežinėliais ir supakuoto vakuuminėse pakuotėse arba kontroliuojamoje aplinkoje kumpio „Kraški pršut“ logotipas išspausdintas etiketėje.

Logotipas spausdinamas „Kraški pršut“ įrašo dešinėje. Jo vieta privaloma visiems gamintojams. Etiketėje yra įrašas „saugoma geografinė nuoroda“ ir sertifikato numeris. Produktas taip pat žymimas Slovėnijos Respublikos kokybės ženklu ir (arba) atitinkamu Bendrijos ženklu.

---