# Uradni list C 331/2023

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 331 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6620. september 2023 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 331

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6620. september 2023

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2023/C 331/01 | Menjalni tečaji eura – 19. september 2023 | 1 |

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2023/C 331/01

Menjalni tečaji eura – 19. september 2023

1

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2023/C 331/02 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 2 |

V   Objave

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2023/C 331/02

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

2

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 20.9.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 331/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 331/1

---

Menjalni tečaji eura (1)

19. september 2023

(2023/C 331/01)

1 euro =

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,0713 |
| JPY | japonski jen | 158,20 |
| DKK | danska krona | 7,4551 |
| GBP | funt šterling | 0,86263 |
| SEK | švedska krona | 11,8845 |
| CHF | švicarski frank | 0,9595 |
| ISK | islandska krona | 144,90 |
| NOK | norveška krona | 11,4905 |
| BGN | bolgarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 24,432 |
| HUF | madžarski forint | 383,25 |
| PLN | poljski zlot | 4,6548 |
| RON | romunski lev | 4,9698 |
| TRY | turška lira | 28,9603 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6566 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4373 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,3756 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,8022 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4596 |
| KRW | južnokorejski won | 1 418,98 |
| ZAR | južnoafriški rand | 20,2829 |
| CNY | kitajski juan | 7,8111 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 476,59 |
| MYR | malezijski ringit | 5,0308 |
| PHP | filipinski peso | 60,684 |
| RUB | ruski rubelj | |
| THB | tajski bat | 38,492 |
| BRL | brazilski real | 5,1914 |
| MXN | mehiški peso | 18,3010 |
| INR | indijska rupija | 89,1438 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,0713

JPY

japonski jen

158,20

DKK

danska krona

7,4551

GBP

funt šterling

0,86263

SEK

švedska krona

11,8845

CHF

švicarski frank

0,9595

ISK

islandska krona

144,90

NOK

norveška krona

11,4905

BGN

bolgarski lev

1,9558

CZK

češka krona

24,432

HUF

madžarski forint

383,25

PLN

poljski zlot

4,6548

RON

romunski lev

4,9698

TRY

turška lira

28,9603

AUD

avstralski dolar

1,6566

CAD

kanadski dolar

1,4373

HKD

hongkonški dolar

8,3756

NZD

novozelandski dolar

1,8022

SGD

singapurski dolar

1,4596

KRW

južnokorejski won

1 418,98

ZAR

južnoafriški rand

20,2829

CNY

kitajski juan

7,8111

IDR

indonezijska rupija

16 476,59

MYR

malezijski ringit

5,0308

PHP

filipinski peso

60,684

RUB

ruski rubelj

THB

tajski bat

38,492

BRL

brazilski real

5,1914

MXN

mehiški peso

18,3010

INR

indijska rupija

89,1438

---

(1)  
  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

1

Vir

---

V Objave

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 20.9.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 331/2 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 331/2

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2023/C 331/02)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

1

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Rioja“

„Rioja“

PDO-ES-A0117-AM10

PDO-ES-A0117-AM10

Datum obvestila: 22. junij 2023

Datum obvestila: 22. junij 2023

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Nove vrste kakovostnega penečega vina

Nove vrste kakovostnega penečega vina

Opis

Vrste „suho“, „polsuho“ in „polsladko“ so bile dodane že zajetim vrstam vina, in sicer „popolnoma suho“, „izredno suho“ in „zelo suho“, ki so opredeljene glede na vsebnost sladkorja. Vendar se lahko izraza „reserva“ in „gran añada“ uporabljata le za popolnoma suha, izredno suha in zelo suha vina.

Ta sprememba se nanaša na oddelek 2(a)(5) specifikacije proizvoda in ne vpliva na enotni dokument.

Gre za standardno spremembo, ker ne pomeni nobene spremembe iz člena 105(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013 (uredba o enotni SUT).

Razlog

Namen je spodbuditi proizvodnjo kakovostnih penečih vin.

2.   Posodobitev sklicev na predpise

Posodobitev sklicev na predpise

Opis

Specifikacija proizvoda se je prej sklicevala na pravila iz Priloge I D k Uredbi (ES) št. 606/2009 kot podlago za vsako slajenje, ki se opravi za proizvodnjo polsuhih, polsladkih in sladkih vin. Zdaj se sklicuje na Delegirano uredbo Komisije (EU) 2019/934.

Ta sprememba se nanaša na oddelek 2(a)(5) specifikacije proizvoda in ne vpliva na enotni dokument.

Gre za standardno spremembo, ker ne pomeni nobene spremembe iz člena 105(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013 (uredba o enotni SUT).

Razlog

Uredba (ES) št. 606/2009 je bila razveljavljena in nadomeščena z Delegirano uredbo (EU) 2019/934, zaradi česar je bila potrebna sprememba sklica.

3.   Spremembe organoleptičnih opisov

Spremembe organoleptičnih opisov

Opis

Organoleptični opisi so bili razširjeni za različne vrste vina, tudi za vina, proizvedena z metodo karbonske maceracije.

Spremenjena sta bila oddelka 2(b) in 3(b)(4) specifikacije proizvoda ter oddelek 4 enotnega dokumenta.

Gre za standardno spremembo, ker ne pomeni nobene spremembe iz člena 105(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013 (uredba o enotni SUT).

Razlog

Namen je preprečiti morebitne pripombe pri revizijah skladnosti s standardom EN-UNE ISO/IEC 17065:2012 z zagotovitvijo ustreznih opisov različnih vrst vina. To bo ocenjevalni komisiji omogočilo tudi razlikovanje med vini v okviru njenih splošnih postopkov. Navedeni opisi so bili vključeni tudi v priročnik za proizvode.

4.   Spremembe trgatve za kakovostna peneča vina

Spremembe trgatve za kakovostna peneča vina

Opis

Strojno trganje je dovoljeno za kakovostna peneča vina brez izrazov „reserva“ in „gran añada“. Za vina s tema izrazoma mora biti trganje ročno. Vendar se lahko za vina z izrazom „reserva“ v izjemnih primerih dovoli strojno trganje ponoči, in sicer pod nekaterimi pogoji, ki bodo določeni v ustreznih pravilih za zadevno pridelovalno leto.

Spremenjena sta bila oddelek 3(b)(4) specifikacije proizvoda in oddelek 5.1 enotnega dokumenta.

Gre za standardno spremembo, ker ne pomeni nobene spremembe iz člena 105(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013 (uredba o enotni SUT).

Razlog

Namen je spodbuditi proizvodnjo kakovostnih penečih vin.

5.   Nove manjše geografske enote, imenovane viñedos singulares (posamezni vinorodni kraji)

Nove manjše geografske enote, imenovane viñedos singulares

Opis

Imena in razmejitve novih manjših geografskih enot so bili dodani v specifikacijo s povezavo na publikacijo, v kateri so enote uradno priznane.

Ta sprememba se nanaša na oddelek 4 specifikacije proizvoda in oddelek 6 enotnega dokumenta.

Gre za standardno spremembo, ker ne spada v nobeno od kategorij iz člena 105(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013 (uredba o enotni SUT).

Razlog

V skladu z zakonodajo EU (člen 55(2) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33) morajo biti manjše geografske enote natančno opredeljene v specifikaciji proizvoda in enotnem dokumentu. Ker so bile nove enote priznane z ministrsko odredbo, objavljeno v španskem uradnem listu, bi bilo treba vključiti sklic na to odredbo.

6.   Izključna uporaba grozdja

Izključna uporaba grozdja

Opis

V specifikaciji proizvoda je zdaj navedeno, da se mora grozdje, ki se goji na vinskih trtah, vpisanih v registre ZOP, uporabljati izključno za proizvodnjo vina, zajetega z ZOP. To pomeni, da se grozdje take vinske trte lahko uporablja samo za proizvodnjo tega vina.

Ta sprememba se nanaša na oddelek 8(b)(10)(1) specifikacije proizvoda in ne vpliva na enotni dokument.

Gre za standardno spremembo, ker ne spada v nobeno od kategorij iz člena 105(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013 (uredba o enotni SUT).

Razlog

Vino, zajeto z ZOP, se lahko proizvaja samo iz grozdja, ki je v skladu s specifikacijo proizvoda. Zato je potrebna registracija vinogradov, zajetih z ZOP, da se preveri, ali je grozdje dejansko v skladu s specifikacijo proizvoda in se kot tako lahko uporabi za proizvodnjo zadevnih vin. Postopek popolne sledljivosti se začne s preverjanjem porekla surovin, tj. grozdja iz registriranih vinogradov, nadaljuje pa se s certificiranim označevanjem proizvoda. Priznanje primernosti proizvodnega območja za vinogradništvo pomeni, da končni proizvod z uporabo dovoljenih tehnik in postopkov izkazuje značilnosti vin „Rioja“, ki so prisotne v njihovih analitskih in organoleptičnih lastnostih.

Preverjanje porekla surovin namreč vključuje preverjanje skladnosti pridelovalnih praks v celotnem rastnem ciklu vinske trte. To vključuje zlasti: preverjanje obrezovanja, ki ga izvajajo vinogradniki v času zimskega mirovanja (zimsko obrezovanje), preverjanje napovedi proizvodnje, da se zagotovi skladnost donosa z največjo dovoljeno proizvodnjo v vsakem pridelovalnem letu, preverjanje pravilne uporabe namakanja, preverjanje mladih vinogradov, za katere obstajajo izredne zahteve za njihovo zgodnjo vključitev v proizvodnjo, ter preverjanje grozdja, potrganega v registriranih vinogradih, vključno z njegovim prihodom v vinsko klet. Vsi ti pregledi se vedno izvajajo skozi vso vinorodno sezono. Vsi pregledi, zlasti pregledi donosov, zagotavljajo sledljivost vina in skladnost s specifikacijo proizvoda.

Za preverjanje porekla surovin je potreben natančen register vinogradov z zanesljivimi podatki, ki odražajo dejansko stanje.

Zavedati se je treba tudi posebej pomembnih vprašanj, kot so: potencialna proizvodnja ZOP v vsakem pridelovalnem letu, pregledi, potrebni za preverjanje skladnosti s specifikacijo proizvoda, upravljanje kvot, potrebnih za dostop do storitev in uveljavljanje pravic iz članstva v ZOP, ter financiranje stroškov, ki izhajajo iz njenih organizacijskih in operativnih pravil.

Poleg tega mora imeti ZOP „Rioja“ za vsako pridelovalno leto določeno potencialno proizvodnjo grozdja. Namen tega je sprejemanje odločitev ob upoštevanju tržnih obetov ter preprečevanje morebitnega izkrivljanja, ki bi ga lahko ti povzročili. Na teh vprašanjih temeljijo pogoji, vzpostavljeni za določitev omejitev za vinograde, ter priporočila glede ponovne zasaditve in spremembe pravic.

Nazadnje, zahteva, da se registrirane parcele uporabljajo izključno za proizvodnjo vina „Rioja“, nikakor ne posega v svobodo gospodarske pobude. Razlog za to je, da se vino „Rioja“ kot „Denominación de Origen Calificada“ (kvalificirana označba porekla) brez označbe v praksi ne bi moglo uporabljati drugače kot običajno vino. To je posledica močne povezave med lastnostmi zemljišč in proizvodnih sistemov ter značilnimi lastnostmi končnega proizvoda, zaradi česar se to grozdje ne more uporabljati v nobeni drugi označbi porekla. Vinogradniki se lahko sami odločijo, ali bodo vinograde registrirali in jih nato umaknili iz registra, kar jasno dokazuje svobodo gospodarske pobude.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime proizvoda

Ime proizvoda

Rioja

2.   Vrsta geografske označbe

Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

| 5. | Kakovostno peneče vino |
| --- | --- |

5.

Kakovostno peneče vino

4.   Opis vin

Opis vin

1.   Bela vina in vina rosé (suha in polsuha)

Bela vina in vina rosé (suha in polsuha)

KRATEK OPIS

Bela vina: slamnato rumene barve z odtenki limete, bistra in sijoča. Sadne, cvetlične ali rastlinske arome, značilne za sorto. Izrazita vsebnost kislin z občutkom svežine.

Vina rosé: jagodne barve z malinastimi odtenki (odtenek lososa pri vinih „crianza“), sijoča, bistra. Arome svežega sadja ali cvetja. V ustih ravnotežje kislega in sadnega z občutkom svežine.

V obeh primerih se arome med staranjem pomešajo z drugimi aromami hrastovega lesa (vanilja, opečene in dimljene arome), kislost pa se poveže z aromami opečenega lesa.

| — | Vsebnost alkohola se razlikuje glede na podobmočje in staranje. |
| --- | --- |

—

Vsebnost alkohola se razlikuje glede na podobmočje in staranje.

| — | Večja nihanja pri vinih, starejših od enega leta. |
| --- | --- |

—

Večja nihanja pri vinih, starejših od enega leta.

| — | Najvišja vsebnost SO2 je 180 mg/l, če je vsebnost sladkorja < 5 g/l. |
| --- | --- |

—

Najvišja vsebnost SO2 je 180 mg/l, če je vsebnost sladkorja < 5 g/l.

2

| — | Za vse omejitve, ki niso zajete, se uporablja trenutna zakonodaja. |
| --- | --- |

—

Za vse omejitve, ki niso zajete, se uporablja trenutna zakonodaja.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 10,5 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 13,3 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 240 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

10,5

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

13,3

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

240

2.   Bela vina in vina rosé (polsladka in sladka)

Bela vina in vina rosé (polsladka in sladka)

KRATEK OPIS

Bela vina: slamnato rumene barve z odtenki limete, bistra in sijoča. Sadne, cvetlične ali rastlinske arome, značilne za sorto. Izrazita kislost, občutek svežine in sladkosti v ustih, odvisno od vrste vina.

Vina rosé: jagodne barve z malinastimi odtenki (odtenek lososa pri vinih „crianza“), sijoča, bistra. Arome svežega sadja ali cvetja. Ravnotežje med kislim in sadnim okusom z občutkom svežine in sladkosti v ustih, odvisno od vrste.

V obeh primerih se arome med staranjem pomešajo z drugimi aromami hrastovega lesa (vanilja, opečene in dimljene arome), kislost pa se poveže z aromami opečenega lesa.

| — | Vsebnost alkohola se razlikuje glede na podobmočje in staranje. |
| --- | --- |

—

Vsebnost alkohola se razlikuje glede na podobmočje in staranje.

| — | Večja nihanja pri vinih, starejših od enega leta. |
| --- | --- |

—

Večja nihanja pri vinih, starejših od enega leta.

| — | Najvišja vsebnost SO2 je 180 mg/l, če je vsebnost sladkorja < 5 g/l. |
| --- | --- |

—

Najvišja vsebnost SO2 je 180 mg/l, če je vsebnost sladkorja < 5 g/l.

2

| — | Za vse omejitve, ki niso zajete, se uporablja trenutna zakonodaja. |
| --- | --- |

—

Za vse omejitve, ki niso zajete, se uporablja trenutna zakonodaja.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 10,5 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 25 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 240 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

10,5

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

25

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

240

3.   Rdeča vina (suha in polsuha)

Rdeča vina (suha in polsuha)

KRATEK OPIS

Mlada vina so škrlatne barve z vijoličnimi odtenki. Vina „crianza“ so granatna in češnjevo rdeča. Vina „reserva“ so češnjevo rdeča z rubinastimi odtenki. Vina „gran reserva“ so rubinasto rdeča z rdečerjavimi toni. Sadne ali cvetlične arome, značilne za sorto, z aromami opečenega hrastovega lesa pri vinih „crianza“. Vina „reserva“ in „gran reserva“ so kompleksnejša in imajo začimbne arome. Okus: poln, z uravnoteženo vsebnostjo kislin/alkohola/taninov. S staranjem se poudari mehkoba in podaljša obstojnost v ustih.

| — | Omejitve vsebnosti alkohola se razlikujejo glede na območje in staranje. |
| --- | --- |

—

Omejitve vsebnosti alkohola se razlikujejo glede na območje in staranje.

| — | Vsebnost hlapnih kislin: suha vina, starejša od enega leta, največ 1 g/l do deleža alkohola 10 vol. % in 0,06 g/l za vsako odstotno točko alkohola nad 10 vol. %. |
| --- | --- |

—

Vsebnost hlapnih kislin: suha vina, starejša od enega leta, največ 1 g/l do deleža alkohola 10 vol. % in 0,06 g/l za vsako odstotno točko alkohola nad 10 vol. %.

| — | SO2: najvišja vsebnost 140 mg/l, če je vsebnost sladkorja < 5 g/l. |
| --- | --- |

—

SO2: najvišja vsebnost 140 mg/l, če je vsebnost sladkorja < 5 g/l.

2

| — | Za vse omejitve, ki niso zajete, se uporablja trenutna zakonodaja. |
| --- | --- |

—

Za vse omejitve, ki niso zajete, se uporablja trenutna zakonodaja.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 11,5 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 13,3 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 180 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

11,5

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

13,3

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

180

4.   Kakovostna peneča vina (bela ali rosé)

Kakovostna peneča vina (bela ali rosé)

KRATEK OPIS

Vino, v katerem se ob natakanju stalno sprošča ogljikov dioksid v obliki drobnih mehurčkov. Kakovostno peneče vino je tako kot osnovno vino po prvem vrenju bistro in brez plavajočih delcev ter ima različne odtenke rumene in rožnate barve. Njegova aroma ima pozitivne lastnosti svežine in sadja ter kompleksnost, ki je posledica ležanja na drožeh med drugim vrenjem. To je najbolj opazno pri vinih „reserva“ in „gran añada“. Biti morajo brez pomanjkljivosti, zlasti tistih, ki so posledica oksidacije ali redukcije.

| — | Za vse omejitve, ki niso zajete, se uporablja trenutna zakonodaja. |
| --- | --- |

—

Za vse omejitve, ki niso zajete, se uporablja trenutna zakonodaja.

| — | Največji delež dejanskega alkohola: 13 vol. % |
| --- | --- |

—

Največji delež dejanskega alkohola: 13 vol. %

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 11 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 10,83 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 140 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

11

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

10,83

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

140

5.   Enološki postopki

Enološki postopki

5.1.   Posebni enološki postopki

Posebni enološki postopki

Pridelovalna praksa

Vinogradi se štejejo za produktivne v četrtem rastnem ciklu (po predhodni odobritvi tudi prej).

Mešani nasadi, v katerih popolnoma ločeno trganje sort ni mogoče, so prepovedani, razen v nekaterih primerih.

Gostota: najmanj 2 850 trsov/ha in največ 10 000 trsov/ha.

Načini rezi/oblikovanja: tradicionalna kotlasta oblika in različice, dvojni kordon, rez na guyot, samostojen ali enostranski kordon, dvojni guyot (le za sorte chardonnay, sauvignon blanc, verdejo, maturana blanca, tempranillo blanco in turruntés).

Največja obremenitev: 12 očes/vinsko trto; 16 za navedene bele sorte in 14 za sorto garnacha. Možne so izjeme.

Namakanje: dovoljeno med 15. avgustom in trgatvijo, pri čemer se uporabljajo samo lokalni sistemi; 24 ur prej je treba predložiti pisno obvestilo; namakanje z razprševanjem je mogoče z dovoljenjem; druge metode so prepovedane.

Za proizvodnjo kakovostnih penečih vin z izrazoma „reserva“ in „gran añada“ je treba grozdje trgati ročno. Strojno trganje je prepovedano. Strojno trganje ponoči se lahko izjemoma dovoli za kakovostno peneče vino z izrazom „reserva“ pod pogoji, določenimi v pravilih za vsako pridelovalno leto.

Posebni enološki postopek

Delež sort glede na vrsto vina:

RDEČE: najmanj 95 % rdečih sort, če je grozdje pecljano, in 85 %, če je grozdje celo.

BELO: 100 % belega grozdja.

ROSÉ: najmanj 25 % rdečega grozdja.

KAKOVOSTNA PENEČA VINA (BELA IN ROSÉ): z belim in/ali rdečim grozdjem. Najmanj 25 % grozdja, uporabljenega za proizvodnjo vin rosé, mora biti rdečega.

Grozdje različnih barv se poljubno meša po dobavi.

Lastnosti grozdja: zdravo in z najmanjšim deležem naravnega alkohola 11 vol. % za rdeča vina, 10,5 vol. % za bela vina in 9,5 vol. % za kakovostna peneča vina.

Največji donos predelave:

| — | 70 litrov na 100 kg potrganega grozdja v primeru vin. V izjemnih primerih so možna odstopanja, vendar znotraj določenih omejitev, |
| --- | --- |

—

70 litrov na 100 kg potrganega grozdja v primeru vin. V izjemnih primerih so možna odstopanja, vendar znotraj določenih omejitev,

| — | 62 litrov na 100 kg potrganega grozdja v primeru kakovostnih penečih vin. V izjemnih primerih so možna odstopanja, vendar znotraj določenih omejitev, |
| --- | --- |

—

62 litrov na 100 kg potrganega grozdja v primeru kakovostnih penečih vin. V izjemnih primerih so možna odstopanja, vendar znotraj določenih omejitev,

| — | 65 litrov na 100 kg potrganega grozdja v primeru vin z izrazom „viñedo singular“ (posamezni vinorodni kraj). Odstopanja niso dovoljena. |
| --- | --- |

—

65 litrov na 100 kg potrganega grozdja v primeru vin z izrazom „viñedo singular“ (posamezni vinorodni kraj). Odstopanja niso dovoljena.

Ustrezna omejitev pri proizvodnji vin

Prepovedi:

| — | uporaba frakcij mošta ali vina, pridobljenih z neustreznim pritiskom, pri zaščitenih vinih, |
| --- | --- |

—

uporaba frakcij mošta ali vina, pridobljenih z neustreznim pritiskom, pri zaščitenih vinih,

| — | uporaba kontinuiranih vijačnih stiskalnic, strojev za tlačenje s centrifugiranjem, predgretje grozdja ali gretje mošta ali vina ob prisotnosti tropin, da bi se dosegla ekstrakcija barvil, |
| --- | --- |

—

uporaba kontinuiranih vijačnih stiskalnic, strojev za tlačenje s centrifugiranjem, predgretje grozdja ali gretje mošta ali vina ob prisotnosti tropin, da bi se dosegla ekstrakcija barvil,

| — | uporaba lesnih sekancev pri proizvodnji, staranju in shranjevanju, |
| --- | --- |

—

uporaba lesnih sekancev pri proizvodnji, staranju in shranjevanju,

| — | mešanje različnih vrst vina, da bi se pridobilo vino, drugačno od vin, uporabljenih v zvrsti. |
| --- | --- |

—

mešanje različnih vrst vina, da bi se pridobilo vino, drugačno od vin, uporabljenih v zvrsti.

Posebni pogoji vinifikacije:

| — | vrenje v sodu: samo v primeru belih vin in vin rosé, ki morajo ostati v sodu vsaj en mesec, |
| --- | --- |

—

vrenje v sodu: samo v primeru belih vin in vin rosé, ki morajo ostati v sodu vsaj en mesec,

| — | karbonska maceracija: najvišji odstotek belega grozdja, dovoljenega pri proizvodnji rdečih vin, je 5 %, če je grozdje pecljano, in 15 %, če je grozdje celo, |
| --- | --- |

—

karbonska maceracija: najvišji odstotek belega grozdja, dovoljenega pri proizvodnji rdečih vin, je 5 %, če je grozdje pecljano, in 15 %, če je grozdje celo,

| — | kakovostno peneče vino: v skladu s tradicionalno metodo. Med dodajanjem vrelnega likerja in degoržiranjem mora preteči vsaj 15 zaporednih mesecev, pri čemer vino ostane v isti steklenici. Celoten postopek proizvodnje, vključno z označevanjem, mora potekati v isti vinski kleti. Pridobljeni delež alkohola pri drugem vrenju ne sme preseči 1,5 vol. %. S sladilnim likerjem se delež dejanskega alkohola ne sme povečati za več kot 0,5 vol. %. Po degoržiranju se vino lahko pretoči in brez filtriranja polni v steklenice s prostornino do 0,75 l ali vsaj 3 l. Dokisanje in razbarvanje sta prepovedana. |
| --- | --- |

—

kakovostno peneče vino: v skladu s tradicionalno metodo. Med dodajanjem vrelnega likerja in degoržiranjem mora preteči vsaj 15 zaporednih mesecev, pri čemer vino ostane v isti steklenici. Celoten postopek proizvodnje, vključno z označevanjem, mora potekati v isti vinski kleti. Pridobljeni delež alkohola pri drugem vrenju ne sme preseči 1,5 vol. %. S sladilnim likerjem se delež dejanskega alkohola ne sme povečati za več kot 0,5 vol. %. Po degoržiranju se vino lahko pretoči in brez filtriranja polni v steklenice s prostornino do 0,75 l ali vsaj 3 l. Dokisanje in razbarvanje sta prepovedana.

5.2.   Največji donosi

Največji donosi

| 1. | Rdeče sorte vinske trte

  6 500 kilogramov grozdja na hektar |
| --- | --- |

1.

Rdeče sorte vinske trte

6 500 kilogramov grozdja na hektar

| 2. | Rdeče sorte vinske trte
  45,5 hektolitra na hektar |
| --- | --- |

2.

Rdeče sorte vinske trte

45,5 hektolitra na hektar

| 3. | Bele sorte vinske trte

  9 000 kilogramov grozdja na hektar |
| --- | --- |

3.

Bele sorte vinske trte

9 000 kilogramov grozdja na hektar

| 4. | Bele sorte vinske trte
  63 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

4.

Bele sorte vinske trte

63 hektolitrov na hektar

| 5. | Rdeče grozdje za proizvodnjo vina „viñedo singular“ (posamezni vinorodni kraj)

  5 000 kilogramov grozdja na hektar |
| --- | --- |

5.

Rdeče grozdje za proizvodnjo vina „viñedo singular“ (posamezni vinorodni kraj)

5 000 kilogramov grozdja na hektar

| 6. | Rdeče grozdje za proizvodnjo vina „viñedo singular“
  32,5 hektolitra na hektar |
| --- | --- |

6.

Rdeče grozdje za proizvodnjo vina „viñedo singular“

32,5 hektolitra na hektar

| 7. | Belo grozdje za proizvodnjo vina „viñedo singular“

  6 922 kilogramov grozdja na hektar |
| --- | --- |

7.

Belo grozdje za proizvodnjo vina „viñedo singular“

6 922 kilogramov grozdja na hektar

| 8. | Belo grozdje za proizvodnjo vina „viñedo singular“
  44,99 hektolitra na hektar |
| --- | --- |

8.

Belo grozdje za proizvodnjo vina „viñedo singular“

44,99 hektolitra na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Razmejeno geografsko območje

RIOJA ALTA

| | Avtonomna skupnost Rioja |
| --- | --- |

Avtonomna skupnost Rioja

| | Ábalos |
| --- | --- |

Ábalos

| | Alesanco |
| --- | --- |

Alesanco

| | Alesón |
| --- | --- |

Alesón

| | Anguciana |
| --- | --- |

Anguciana

| | Arenzana de Abajo |
| --- | --- |

Arenzana de Abajo

| | Arenzana de Arriba |
| --- | --- |

Arenzana de Arriba

| | Azofra |
| --- | --- |

Azofra

| | Badarán |
| --- | --- |

Badarán

| | Bañares |
| --- | --- |

Bañares

| | Baños de Río Tobía |
| --- | --- |

Baños de Río Tobía

| | Baños de Rioja |
| --- | --- |

Baños de Rioja

| | Berceo |
| --- | --- |

Berceo

| | Bezares |
| --- | --- |

Bezares

| | Bobadilla |
| --- | --- |

Bobadilla

| | Briñas |
| --- | --- |

Briñas

| | Briones |
| --- | --- |

Briones

| | Camprovín |
| --- | --- |

Camprovín

| | Canillas |
| --- | --- |

Canillas

| | Cañas |
| --- | --- |

Cañas

| | Cárdenas |
| --- | --- |

Cárdenas

| | Casalarreina |
| --- | --- |

Casalarreina

| | Castañares de Rioja |
| --- | --- |

Castañares de Rioja

| | Cellórigo |
| --- | --- |

Cellórigo

| | Cenicero |
| --- | --- |

Cenicero

| | Cidamón |
| --- | --- |

Cidamón

| | Cihuri |
| --- | --- |

Cihuri

| | Cirueña |
| --- | --- |

Cirueña

| | Cordovín |
| --- | --- |

Cordovín

| | Cuzcurrita de Río Tirón |
| --- | --- |

Cuzcurrita de Río Tirón

| | Daroca de Rioja |
| --- | --- |

Daroca de Rioja

| | Entrena |
| --- | --- |

Entrena

| | Estollo |
| --- | --- |

Estollo

| | Foncea |
| --- | --- |

Foncea

| | Fonzaleche |
| --- | --- |

Fonzaleche

| | Fuenmayor |
| --- | --- |

Fuenmayor

| | Galbárruli |
| --- | --- |

Galbárruli

| | Gimileo |
| --- | --- |

Gimileo

| | Haro |
| --- | --- |

Haro

| | Hervías |
| --- | --- |

Hervías

| | Herramélluri |
| --- | --- |

Herramélluri

| | Hormilla |
| --- | --- |

Hormilla

| | Hormilleja |
| --- | --- |

Hormilleja

| | Hornos de Moncalvillo |
| --- | --- |

Hornos de Moncalvillo

| | Huércanos |
| --- | --- |

Huércanos

| | Lardero |
| --- | --- |

Lardero

| | Leiva |
| --- | --- |

Leiva

| | Logroño |
| --- | --- |

Logroño

| | Manjarrés |
| --- | --- |

Manjarrés

| | Matute |
| --- | --- |

Matute

| | Medrano |
| --- | --- |

Medrano

| | Nájera |
| --- | --- |

Nájera

| | Navarrete |
| --- | --- |

Navarrete

| | Ochánduri |
| --- | --- |

Ochánduri

| | Ollauri |
| --- | --- |

Ollauri

| | Rodezno |
| --- | --- |

Rodezno

| | Sajazarra |
| --- | --- |

Sajazarra

| | San Asensio |
| --- | --- |

San Asensio

| | San Millán de Yécora |
| --- | --- |

San Millán de Yécora

| | San Torcuato |
| --- | --- |

San Torcuato

| | San Vicente de la Sonsierra |
| --- | --- |

San Vicente de la Sonsierra

| | Santa Coloma |
| --- | --- |

Santa Coloma

| | Sojuela |
| --- | --- |

Sojuela

| | Sorzano |
| --- | --- |

Sorzano

| | Sotés |
| --- | --- |

Sotés

| | Tirgo |
| --- | --- |

Tirgo

| | Tormantos |
| --- | --- |

Tormantos

| | Torrecilla sobre Alesanco |
| --- | --- |

Torrecilla sobre Alesanco

| | Torremontalbo |
| --- | --- |

Torremontalbo

| | Treviana |
| --- | --- |

Treviana

| | Tricio |
| --- | --- |

Tricio

| | Uruñuela |
| --- | --- |

Uruñuela

| | Ventosa |
| --- | --- |

Ventosa

| | Villalba de Rioja |
| --- | --- |

Villalba de Rioja

| | Villar de Torre |
| --- | --- |

Villar de Torre

| | Villarejo |
| --- | --- |

Villarejo

| | Zarratón |
| --- | --- |

Zarratón

| | Pokrajina Burgos (Miranda de Ebro): El Ternero (enklava) |
| --- | --- |

Pokrajina Burgos (Miranda de Ebro): El Ternero (enklava)

RIOJA ORIENTAL

| | Avtonomna skupnost Rioja |
| --- | --- |

Avtonomna skupnost Rioja

| | Agoncillo |
| --- | --- |

Agoncillo

| | Aguilar del Río Alhama |
| --- | --- |

Aguilar del Río Alhama

| | Albelda |
| --- | --- |

Albelda

| | Alberite |
| --- | --- |

Alberite

| | Alcanadre |
| --- | --- |

Alcanadre

| | Aldeanueva de Ebro |
| --- | --- |

Aldeanueva de Ebro

| | Alfaro |
| --- | --- |

Alfaro

| | Arnedillo |
| --- | --- |

Arnedillo

| | Arnedo |
| --- | --- |

Arnedo

| | Arrúbal |
| --- | --- |

Arrúbal

| | Ausejo |
| --- | --- |

Ausejo

| | Autol |
| --- | --- |

Autol

| | Bergasa |
| --- | --- |

Bergasa

| | Bergasilla |
| --- | --- |

Bergasilla

| | Calahorra |
| --- | --- |

Calahorra

| | Cervera del Río Alhama |
| --- | --- |

Cervera del Río Alhama

| | Clavijo |
| --- | --- |

Clavijo

| | Corera |
| --- | --- |

Corera

| | Cornago |
| --- | --- |

Cornago

| | El Redal |
| --- | --- |

El Redal

| | El Villar de Arnedo |
| --- | --- |

El Villar de Arnedo

| | Galilea |
| --- | --- |

Galilea

| | Grávalos |
| --- | --- |

Grávalos

| | Herce |
| --- | --- |

Herce

| | Igea |
| --- | --- |

Igea

| | Lagunilla de Jubera |
| --- | --- |

Lagunilla de Jubera

| | Leza del Río Leza |
| --- | --- |

Leza del Río Leza

| | Molinos de Ocón |
| --- | --- |

Molinos de Ocón

| | Murillo de Río Leza |
| --- | --- |

Murillo de Río Leza

| | Muro de Aguas |
| --- | --- |

Muro de Aguas

| | Nalda |
| --- | --- |

Nalda

| | Ocón (La Villa) |
| --- | --- |

Ocón (La Villa)

| | Pradejón |
| --- | --- |

Pradejón

| | Préjano |
| --- | --- |

Préjano

| | Quel |
| --- | --- |

Quel

| | Ribafrecha |
| --- | --- |

Ribafrecha

| | Rincón de Soto |
| --- | --- |

Rincón de Soto

| | Santa Engracia de Jubera (severni del) |
| --- | --- |

Santa Engracia de Jubera (severni del)

| | Santa Eulalia Bajera |
| --- | --- |

Santa Eulalia Bajera

| | Tudelilla |
| --- | --- |

Tudelilla

| | Villamediana de Iregua |
| --- | --- |

Villamediana de Iregua

| | Villarroya |
| --- | --- |

Villarroya

| | Avtonomna skupnost Navarra |
| --- | --- |

Avtonomna skupnost Navarra

| | Andosilla |
| --- | --- |

Andosilla

| | Aras |
| --- | --- |

Aras

| | Azagra |
| --- | --- |

Azagra

| | Bargota |
| --- | --- |

Bargota

| | Mendavia |
| --- | --- |

Mendavia

| | San Adrián |
| --- | --- |

San Adrián

| | Sartaguda |
| --- | --- |

Sartaguda

| | Viana |
| --- | --- |

Viana

RIOJA ALAVESA

| | Pokrajina Álava |
| --- | --- |

Pokrajina Álava

| | Baños de Ebro |
| --- | --- |

Baños de Ebro

| | Barriobusto |
| --- | --- |

Barriobusto

| | Cripán |
| --- | --- |

Cripán

| | Elciego |
| --- | --- |

Elciego

| | Elvillar de Álava |
| --- | --- |

Elvillar de Álava

| | Labastida |
| --- | --- |

Labastida

| | Labraza |
| --- | --- |

Labraza

| | Laguardia |
| --- | --- |

Laguardia

| | Lanciego |
| --- | --- |

Lanciego

| | Lapuebla de La barca |
| --- | --- |

Lapuebla de La barca

| | Leza |
| --- | --- |

Leza

| | Moreda de Álava |
| --- | --- |

Moreda de Álava

| | Navaridas |
| --- | --- |

Navaridas

| | Oyón |
| --- | --- |

Oyón

| | Salinillas de Buradón |
| --- | --- |

Salinillas de Buradón

| | Samaniego |
| --- | --- |

Samaniego

| | Villabuena de Álava |
| --- | --- |

Villabuena de Álava

| | Yécora |
| --- | --- |

Yécora

Vinogradi, ki v občini Lodosa ležijo na desnem bregu reke Ebro in so bili 29. aprila 1991 vpisani v register vinogradov sveta, ostanejo registrirani, dokler obstajajo.

V primeru sprememb meja občine, vključene v proizvodno območje, registrirani vinogradi ne bodo črtani iz registra vinogradov.

Proizvodno območje vključuje manjše geografske enote, opredeljene kot „viñedos singulares“ (posamezni vinorodni kraji). Te enote so manjše od občine in lahko vključujejo eno samo katastrsko parcelo ali več različnih parcel. Vinska trta mora biti stara vsaj 35 let.

Priznani posamezni vinorodni kraji so razmejeni v prilogi k odredbi APA/816/2019 z dne 28. junija 2019 (uradni list Španije št. 181 z dne 30. julija 2019) (https://www.boe.es/boe/dias/2019/07/30/pdfs/BOE-A-2019-11186.pdf), prilogi k odredbi APA/780/2020 z dne 3. avgusta 2020 (uradni list Španije št. 214 z dne 8. avgusta 2020) (https://www.boe.es/boe/dias/2020/08/08/pdfs/BOE-A-2020-9446.pdf), prilogi k odredbi APA/468/2021 z dne 5. maja 2021 (uradni list Španije št. 115 z dne 14. maja 2021) (https://www.boe.es/boe/dias/2021/05/14/pdfs/BOE-A-2021-8011.pdf), popravku odredbe APA/468/2021 z dne 5. maja 2021 (uradni list Španije št. 137 z dne 9. junija 2021) (https://www.boe.es/boe/dias/2021/06/09/pdfs/BOE-A-2021-9611.pdf) in prilogi k odredbi APA/794/2022 z dne 10. avgusta 2022 (uradni list Španije št. 195 z dne 15. avgusta 2022) (https://www.boe.es/boe/dias/2022/08/15/pdfs/BOE-A-2022-13770.pdf).

7.   Sorte vinske trte

Sorte vinske trte

| | ALARIJE – MALVASÍA RIOJANA |
| --- | --- |

ALARIJE – MALVASÍA RIOJANA

| | ALBILLO MAYOR – TURRUNTÉS |
| --- | --- |

ALBILLO MAYOR – TURRUNTÉS

| | CHARDONNAY |
| --- | --- |

CHARDONNAY

| | GARNACHA BLANCA |
| --- | --- |

GARNACHA BLANCA

| | GARNACHA TINTA |
| --- | --- |

GARNACHA TINTA

| | GRACIANO |
| --- | --- |

GRACIANO

| | MACABEO – VIURA |
| --- | --- |

MACABEO – VIURA

| | MATURANA BLANCA |
| --- | --- |

MATURANA BLANCA

| | MATURANA TINTA |
| --- | --- |

MATURANA TINTA

| | MAZUELA – MAZUELO |
| --- | --- |

MAZUELA – MAZUELO

| | SAUVIGNON BLANC |
| --- | --- |

SAUVIGNON BLANC

| | TEMPRANILLO |
| --- | --- |

TEMPRANILLO

| | TEMPRANILLO BLANCO |
| --- | --- |

TEMPRANILLO BLANCO

| | VERDEJO |
| --- | --- |

VERDEJO

8.   Opis povezave

Opis povezave

8.1.   Vino

Vino

Za vina, proizvedena iz grozdja z območja Rioja Alta, je značilen poseben vpliv atlantskega podnebja, ki jim daje zmeren delež alkohola, polno telo in visoko vsebnost kislin. Zaradi teh lastnosti so vina primerna za staranje v sodih. Na tem območju je v rastnem ciklu manj ur dnevne svetlobe kot na južnejšem območju, zajetem z označbo. Poleg tega je za to območje značilna večja količina padavin, kar neposredno vpliva na vsebnost kislin v vinih. Ti dejavniki skupaj z zaščito, ki jo zagotavlja gorovje Sierra de Cantabria, krepijo zgoraj opisane lastnosti vin, bodisi sortnih vin s tega območja bodisi vin, ki se zvrščajo z vini z drugih območij. Vina, proizvedena na območju Rioja Alavesa, imajo zaradi skupnega vpliva atlantskega in sredozemskega podnebja nekoliko večji delež alkohola kot prej navedena vina. Poleg tega imajo nekoliko nižjo vsebnost kislin in so bolj vsestranska, saj jih je mogoče uživati mlada, obenem pa so tudi primerna za staranje. To območje je na severu še bolje zaščiteno z gorovjem Sierra de Cantabria. Število ur dnevne svetlobe je podobno kot na območju Rioja Alta, količina padavin pa je nekoliko manjša. Vina so zaradi svoje vsestranskosti idealna tudi za uporabo v proizvodnji zvrstnih vin. Nazadnje, za najjužnejše območje, tj. Rioja Oriental, sta značilna manjša količina padavin in izrazito sredozemsko podnebje, za katero je na splošno značilno več sonca. Ta vina imajo večji delež alkohola, so bogata z ekstrakti in idealna za zvrščanje v proizvodnji vin, namenjenih staranju. Lahko se uživajo tudi mlada.

Analiza tal kaže tri glavne vrste tal. Na najsevernejšem delu območja, zajetega z označbo, so tla glinasto-apnenčasta. Ta tla so osnovni vir gojenja vinske trte na območjih Rioja Alavesa in Rioja Alta. Na območjih Rioja Alta in Rioja Oriental so tudi aluvialna in z železom bogata glinasta tla, na katerih se proizvajajo vina z manj polnim telesom od prej navedenih vin.

V gospodarskem smislu vino predstavlja 20 % BDP regije. To poleg tega, da se vino v tej regiji prideluje že od nekdaj, pomeni, da je regija odvisna od sonaravnega vinogradništva in da se v celoti izkoriščajo opisane naravne razmere. Posebnost je zlasti staranje vin, zaradi katerega je na tem območju največja koncentracija hrastovih sodov na svetu.

8.2.   Kakovostno peneče vino

Kakovostno peneče vino

Čeprav je označba povezana predvsem s proizvodnjo mirnih vin, nekatere vinske kleti že od sredine 19. stoletja po tradicionalni metodi proizvajajo kakovostna peneča vina, zaradi česar imajo strokovno znanje in izkušnje.

Svežina in vsebnost kislin sta ključna elementa v proizvodnji kakovostnih penečih vin. Glede na Winklerjev indeks se vino z označbo porekla proizvaja na območju s hladnejšimi temperaturami. Zato so rastni cikli kratki, kar zagotavlja ustrezno fenolno zrelost brez visokih ravni deleža alkohola – lastnosti, ki so idealno izhodišče za proizvodnjo teh vin.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Pravni okvir:

| | nacionalna zakonodaja |
| --- | --- |

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

| | pakiranje na razmejenem geografskem območju |
| --- | --- |

pakiranje na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Vina, zajeta s kvalificirano označbo porekla „Rioja“, morajo biti ustekleničena v vinskih kleteh, ki so registrirane in odobrene pri regulativnem svetu. V nasprotnem primeru za vina ni dovoljeno uporabljati označbe.

Ta zahteva je bila določena, ker obstaja večje tveganje poslabšanja kakovosti končnega proizvoda, če se vino prevaža in stekleniči zunaj proizvodnega območja, kot pa če te dejavnosti potekajo znotraj navedenega območja. Namen zahteve je zaščititi dober ugled vina „Rioja“ z večjim nadzorom njegovih posebnih lastnosti in kakovosti. Z zahtevo se zaščiti kvalificirana označba porekla, od katere imajo koristi vsi zadevni proizvajalci. Odločitev je bila potrjena s sodbo Sodišča Evropske unije z dne 16. maja 2000.

Pravni okvir:

| | nacionalna zakonodaja |
| --- | --- |

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

| | dodatne določbe o označevanju |
| --- | --- |

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Beseda „RIOJA“ mora biti vidno prikazana na etiketi. Naslednji elementi morajo biti navedeni tik pod besedo „RIOJA“: navedba „Denominación de Origen Calificada“ (kvalificirana označba porekla), žig regulativnega sveta, ime blagovne znamke, ime ali naziv registrirane vinske kleti ali trgovsko ime.

Izraza „sod“ in „les“ se ne smeta uporabljati pri trženju, oglaševanju ali označevanju vin, dokler postopek staranja ni končan.

Ime območja ali občine se lahko uporabi, če grozdje izvira od tam in je bilo vino proizvedeno, starano (če je ustrezno) in ustekleničeno tam. Vendar je lahko največ 15 % grozdja, uporabljenega za proizvodnjo vina, pridelanega v registriranih vinogradih v občinah, ki mejijo na zadevno območje ali občino, v kateri ima sedež nosilec dejavnosti, pri čemer je treba dokazati, da bo teh 15 % grozdja ekskluzivno na voljo vsaj deset zaporednih let.

Pri kakovostnih penečih vinih mora biti izraz „tradicionalna metoda“ naveden tik pod izrazom, ki se nanaša na vsebnost sladkorja, pri čemer velikost pisave ne sme presegati velikosti pisave izraza „Rioja“.

Na etiketi z obveznimi informacijami velikost pisave izraza „tradicionalna metoda“ ne sme biti manjša od 0,3 cm.

Izraz „viñedo singular“ (posamezni vinorodni kraj) mora biti naveden tik pod imenom vinorodnega kraja, ki je registriran kot blagovna znamka, pri čemer so lahko velikost, debelina in barva pisave največ enaki tistim pri izrazu „Rioja“.

Brez poseganja v zgoraj navedeno morajo biti izpolnjene minimalne zahteve za označevanje, določene v skladu s členom 17(h)(4) zakona št. 6/2015 z dne 12. maja 2015 o zaščitenih označbah porekla in zaščitenih geografskih označbah na ravni, ki je nad ravnjo avtonomne skupnosti.

Povezava na specifikacijo proizvoda

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://www.mapa.gob.es/es/alimentacion/temas/calidad-diferenciada/dop-igp/htm/dop_rioja.aspx

---

(1)  
  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

1

---