# Euroopa Liidu C 312/2023

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 312 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 66. aastakäik1. september 2023 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 312

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

66. aastakäik1. september 2023

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | SOOVITUSED |
| | Nõukogu |
| 2023/C 312/01 | Nõukogu soovitus, 14. juuli 2023, milles käsitletakse Belgia 2023. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Belgia 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohta | 1 |
| | SOOVITUSED |
| 2023/C 312/02 | Nõukogu soovitus, 14. juuli 2023, milles käsitletakse Bulgaaria 2023. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Bulgaaria 2023. aasta lähenemisprogrammi kohta | 13 |
| 2023/C 312/03 | Nõukogu soovitus, 14. juuli 2023, milles käsitletakse Tšehhi 2023. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Tšehhi 2023. aasta lähenemisprogrammi kohta | 22 |
| 2023/C 312/04 | Nõukogu soovitus, 14. juuli 2023, milles käsitletakse Taani 2023. aasta riiklikku reformikava | 31 |
| 2023/C 312/05 | Nõukogu soovitus, 14. juuli 2023, milles käsitletakse Saksamaa 2023. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Saksamaa 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohta | 38 |
| 2023/C 312/06 | Nõukogu soovitus, 14. juuli 2023, milles käsitletakse Eesti 2023. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Eesti 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohta | 49 |
| 2023/C 312/07 | Nõukogu soovitus, 14. juuli 2023, milles käsitletakse Iirimaa 2023. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Iirimaa 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohta | 58 |
| 2023/C 312/08 | Nõukogu soovitus, 14. juuli 2023, milles käsitletakse Kreeka 2023. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Kreeka 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohta | 67 |
| 2023/C 312/09 | Nõukogu soovitus, 14. juuli 2023, milles käsitletakse Hispaania 2023. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Hispaania 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohta | 77 |
| 2023/C 312/10 | Nõukogu soovitus, 14. juuli 2023, milles käsitletakse Prantsusmaa 2023. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Prantsusmaa 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohta | 86 |
| 2023/C 312/11 | Nõukogu soovitus, 14. juuli 2023, milles käsitletakse Horvaatia 2023. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Horvaatia 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohta | 97 |
| 2023/C 312/12 | Nõukogu soovitus, 14. juuli 2023, milles käsitletakse Itaalia 2023. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Itaalia 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohta | 105 |
| 2023/C 312/13 | Nõukogu soovitus, 14. juuli 2023, milles käsitletakse Küprose 2023. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Küprose 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohta | 116 |
| 2023/C 312/14 | Nõukogu soovitus, 14. juuli 2023, milles käsitletakse Läti 2023. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Läti stabiilsusprogrammi kohta | 125 |
| 2023/C 312/15 | Nõukogu soovitus, 14. juuli 2023, milles käsitletakse Leedu 2023. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Leedu 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohta | 135 |
| 2023/C 312/16 | Nõukogu soovitus, 14. juuli 2023, milles käsitletakse Luksemburgi 2023. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Luksemburgi 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohta | 145 |
| 2023/C 312/17 | Nõukogu soovitus, 14. juuli 2023, milles käsitletakse Ungari 2023. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Ungari 2023. aasta lähenemisprogrammi kohta | 155 |
| 2023/C 312/18 | Nõukogu soovitus, 14. juuli 2023, milles käsitletakse Malta 2023. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Malta 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohta | 167 |
| 2023/C 312/19 | Nõukogu soovitus, 14. juuli 2023, milles käsitletakse Madalmaade 2023. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Madalmaade 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohta | 176 |
| 2023/C 312/20 | Nõukogu soovitus, 14. juuli 2023, milles käsitletakse Austria 2023. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Austria 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohta | 186 |
| 2023/C 312/21 | Nõukogu soovitus, 14. juuli 2023, milles käsitletakse Poola 2023. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Poola 2023. aasta lähenemisprogrammi kohta | 197 |
| 2023/C 312/22 | Nõukogu soovitus, 14. juuli 2023, milles käsitletakse Portugali 2023. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Portugali 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohta | 206 |
| 2023/C 312/23 | Nõukogu soovitus, 14. juuli 2023, milles käsitletakse Rumeenia 2023. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Rumeenia 2023. aasta lähenemisprogrammi kohta | 216 |
| 2023/C 312/24 | Nõukogu soovitus, 14. juuli 2023, milles käsitletakse Sloveenia 2023. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Sloveenia 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohta | 224 |
| 2023/C 312/25 | Nõukogu soovitus, 14. juuli 2023, milles käsitletakse Slovakkia 2023. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Slovakkia 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohta | 233 |
| 2023/C 312/26 | Nõukogu soovitus, 14. juuli 2023, milles käsitletakse Soome 2023. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Soome 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohta | 243 |
| 2023/C 312/27 | Nõukogu soovitus, 14. juuli 2023, milles käsitletakse Rootsi 2023. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Rootsi 2023. aasta lähenemisprogrammi kohta | 252 |

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Nõukogu

2023/C 312/01

Nõukogu soovitus, 14. juuli 2023, milles käsitletakse Belgia 2023. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Belgia 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohta

1

SOOVITUSED

2023/C 312/02

Nõukogu soovitus, 14. juuli 2023, milles käsitletakse Bulgaaria 2023. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Bulgaaria 2023. aasta lähenemisprogrammi kohta

13

2023/C 312/03

Nõukogu soovitus, 14. juuli 2023, milles käsitletakse Tšehhi 2023. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Tšehhi 2023. aasta lähenemisprogrammi kohta

22

2023/C 312/04

Nõukogu soovitus, 14. juuli 2023, milles käsitletakse Taani 2023. aasta riiklikku reformikava

31

2023/C 312/05

Nõukogu soovitus, 14. juuli 2023, milles käsitletakse Saksamaa 2023. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Saksamaa 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohta

38

2023/C 312/06

Nõukogu soovitus, 14. juuli 2023, milles käsitletakse Eesti 2023. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Eesti 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohta

49

2023/C 312/07

Nõukogu soovitus, 14. juuli 2023, milles käsitletakse Iirimaa 2023. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Iirimaa 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohta

58

2023/C 312/08

Nõukogu soovitus, 14. juuli 2023, milles käsitletakse Kreeka 2023. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Kreeka 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohta

67

2023/C 312/09

Nõukogu soovitus, 14. juuli 2023, milles käsitletakse Hispaania 2023. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Hispaania 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohta

77

2023/C 312/10

Nõukogu soovitus, 14. juuli 2023, milles käsitletakse Prantsusmaa 2023. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Prantsusmaa 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohta

86

2023/C 312/11

Nõukogu soovitus, 14. juuli 2023, milles käsitletakse Horvaatia 2023. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Horvaatia 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohta

97

2023/C 312/12

Nõukogu soovitus, 14. juuli 2023, milles käsitletakse Itaalia 2023. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Itaalia 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohta

105

2023/C 312/13

Nõukogu soovitus, 14. juuli 2023, milles käsitletakse Küprose 2023. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Küprose 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohta

116

2023/C 312/14

Nõukogu soovitus, 14. juuli 2023, milles käsitletakse Läti 2023. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Läti stabiilsusprogrammi kohta

125

2023/C 312/15

Nõukogu soovitus, 14. juuli 2023, milles käsitletakse Leedu 2023. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Leedu 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohta

135

2023/C 312/16

Nõukogu soovitus, 14. juuli 2023, milles käsitletakse Luksemburgi 2023. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Luksemburgi 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohta

145

2023/C 312/17

Nõukogu soovitus, 14. juuli 2023, milles käsitletakse Ungari 2023. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Ungari 2023. aasta lähenemisprogrammi kohta

155

2023/C 312/18

Nõukogu soovitus, 14. juuli 2023, milles käsitletakse Malta 2023. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Malta 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohta

167

2023/C 312/19

Nõukogu soovitus, 14. juuli 2023, milles käsitletakse Madalmaade 2023. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Madalmaade 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohta

176

2023/C 312/20

Nõukogu soovitus, 14. juuli 2023, milles käsitletakse Austria 2023. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Austria 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohta

186

2023/C 312/21

Nõukogu soovitus, 14. juuli 2023, milles käsitletakse Poola 2023. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Poola 2023. aasta lähenemisprogrammi kohta

197

2023/C 312/22

Nõukogu soovitus, 14. juuli 2023, milles käsitletakse Portugali 2023. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Portugali 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohta

206

2023/C 312/23

Nõukogu soovitus, 14. juuli 2023, milles käsitletakse Rumeenia 2023. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Rumeenia 2023. aasta lähenemisprogrammi kohta

216

2023/C 312/24

Nõukogu soovitus, 14. juuli 2023, milles käsitletakse Sloveenia 2023. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Sloveenia 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohta

224

2023/C 312/25

Nõukogu soovitus, 14. juuli 2023, milles käsitletakse Slovakkia 2023. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Slovakkia 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohta

233

2023/C 312/26

Nõukogu soovitus, 14. juuli 2023, milles käsitletakse Soome 2023. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Soome 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohta

243

2023/C 312/27

Nõukogu soovitus, 14. juuli 2023, milles käsitletakse Rootsi 2023. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Rootsi 2023. aasta lähenemisprogrammi kohta

252

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Nõukogu

| 1.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/1

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

14. juuli 2023,

milles käsitletakse Belgia 2023. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Belgia 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohta

(2023/C 312/01)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (2) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu (edaspidi „rahastu“). Rahastust antakse liikmesriikidele rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. Kooskõlas Euroopa poolaasta prioriteetidega aitab rahastu kaasa majanduslikule ja kaasavale taastumisele ning kestlike ja majanduskasvu soodustavate reformide ja investeeringute tegemisele, eelkõige rohe- ja digipööret edendavate reformide ja investeeringute tegemisele, et muuta liikmesriikide majandus vastupidavamaks. Samuti aitab see tugevdada riigi rahandust ning hoogustada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis, parandada territoriaalset ühtekuuluvust liidus ja toetada Euroopa sotsiaalõiguste samba jätkuvat rakendamist. 30. juunil 2022 ajakohastati vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikele 2 rahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust. |
| --- | --- |

(1)

19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (2) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu (edaspidi „rahastu“). Rahastust antakse liikmesriikidele rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. Kooskõlas Euroopa poolaasta prioriteetidega aitab rahastu kaasa majanduslikule ja kaasavale taastumisele ning kestlike ja majanduskasvu soodustavate reformide ja investeeringute tegemisele, eelkõige rohe- ja digipööret edendavate reformide ja investeeringute tegemisele, et muuta liikmesriikide majandus vastupidavamaks. Samuti aitab see tugevdada riigi rahandust ning hoogustada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis, parandada territoriaalset ühtekuuluvust liidus ja toetada Euroopa sotsiaalõiguste samba jätkuvat rakendamist. 30. juunil 2022 ajakohastati vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikele 2 rahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.

| (2) | 22. novembril 2022 võttis komisjon vastu 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2023) algust. 23. märtsil 2023 kiitis Euroopa Ülemkogu heaks 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid, mis on koondunud konkurentsivõimelise kestlikkuse nelja mõõtme ümber. 22. novembril 2022 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (3) alusel vastu ka 2023. aasta häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Belgiat ühe liikmesriigina, kus võib esineda tasakaalustamatus või kus võib esineda oht selle tekkimiseks. Seetõttu ei ole põhjalik analüüs vajalik. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka arvamuse Belgia 2023. aasta eelarvekava kohta. Komisjon võttis vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2023. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. Nõukogu võttis 16. mail 2023 vastu euroala majanduspoliitikat käsitleva soovituse (4) (edaspidi „2023. aasta euroala käsitlev soovitus“) ja 13. märtsil 2023 ühise tööhõivearuande. |
| --- | --- |

(2)

22. novembril 2022 võttis komisjon vastu 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2023) algust. 23. märtsil 2023 kiitis Euroopa Ülemkogu heaks 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid, mis on koondunud konkurentsivõimelise kestlikkuse nelja mõõtme ümber. 22. novembril 2022 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (3) alusel vastu ka 2023. aasta häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Belgiat ühe liikmesriigina, kus võib esineda tasakaalustamatus või kus võib esineda oht selle tekkimiseks. Seetõttu ei ole põhjalik analüüs vajalik. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka arvamuse Belgia 2023. aasta eelarvekava kohta. Komisjon võttis vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2023. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. Nõukogu võttis 16. mail 2023 vastu euroala majanduspoliitikat käsitleva soovituse (4) (edaspidi „2023. aasta euroala käsitlev soovitus“) ja 13. märtsil 2023 ühise tööhõivearuande.

| (3) | Kuigi liidu riikide majandus on olnud märkimisväärselt vastupidav, avaldab geopoliitiline kontekst jätkuvalt negatiivset mõju. Kuna liit toetab kindlalt Ukrainat, keskendutakse liidu majandus- ja sotsiaalpoliitika tegevuskavas sellele, et vähendada lühiajalises perspektiivis energiašokkide negatiivset mõju nii haavatavatele leibkondadele kui ka ettevõtetele ning jätkata jõupingutusi, et viia ellu rohe- ja digipööre, toetada kestlikku ja kaasavat majanduskasvu, tagada makromajanduslik stabiilsus ja suurendada vastupidavust keskpikas perspektiivis. Samuti keskendutakse selles jõuliselt liidu konkurentsivõime ja tootlikkuse suurendamisele. |
| --- | --- |

(3)

Kuigi liidu riikide majandus on olnud märkimisväärselt vastupidav, avaldab geopoliitiline kontekst jätkuvalt negatiivset mõju. Kuna liit toetab kindlalt Ukrainat, keskendutakse liidu majandus- ja sotsiaalpoliitika tegevuskavas sellele, et vähendada lühiajalises perspektiivis energiašokkide negatiivset mõju nii haavatavatele leibkondadele kui ka ettevõtetele ning jätkata jõupingutusi, et viia ellu rohe- ja digipööre, toetada kestlikku ja kaasavat majanduskasvu, tagada makromajanduslik stabiilsus ja suurendada vastupidavust keskpikas perspektiivis. Samuti keskendutakse selles jõuliselt liidu konkurentsivõime ja tootlikkuse suurendamisele.

| (4) | 1. veebruaril 2023 avaldas komisjon teatise „Rohelise kokkuleppe tööstuskava kliimaneutraalsuse ajastuks“ (edaspidi „rohelise kokkuleppe tööstuskava“). Rohelise kokkuleppe tööstuskava eesmärk on edendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet ja toetada kiiret üleminekut kliimaneutraalsusele. See täiendab Euroopa rohelise kokkuleppe ja kava „REPowerEU“ raames tehtavaid jõupingutusi. Sellega tahetakse samuti luua keskkond, mis aitaks paremini suurendada liidu tootmisvõimsust nullnetotehnoloogia ja toodete osas, mida on vaja liidu ambitsioonikate kliimaeesmärkide saavutamiseks, samuti tagada juurdepääs asjakohastele kriitilise tähtsusega toorainetele, sealhulgas mitmekesistades hankimist, kasutades parimal viisil liikmesriikide maavarasid ja maksimeerides toorainete ringlussevõttu. Rohelise kokkuleppe tööstuskava põhineb neljal sambal: prognoositav ja lihtsam õigusraamistik, kiirem juurdepääs rahastusele, oskuste edendamine ning avatud kaubandus tarneahelate vastupidavuse tagamiseks. Komisjon avaldas 16. märtsil 2023 ka teatise „ELi pikaajaline konkurentsivõime: pilk 2030. aasta järgsesse aega“, milles on esitatud üheksa üksteist tugevdavat tegurit koos eesmärgiga luua majanduskasvu soodustav õigusraamistik. Teatises seatakse poliitilised prioriteedid, mille eesmärk on aktiivselt tagada struktuursed parandused, sihipärased investeeringud ja reguleerivad meetmed liidu ja selle liikmesriikide pikaajalise konkurentsivõime edendamiseks. Allpool esitatud soovitused aitavad neid prioriteete ellu viia. |
| --- | --- |

(4)

1. veebruaril 2023 avaldas komisjon teatise „Rohelise kokkuleppe tööstuskava kliimaneutraalsuse ajastuks“ (edaspidi „rohelise kokkuleppe tööstuskava“). Rohelise kokkuleppe tööstuskava eesmärk on edendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet ja toetada kiiret üleminekut kliimaneutraalsusele. See täiendab Euroopa rohelise kokkuleppe ja kava „REPowerEU“ raames tehtavaid jõupingutusi. Sellega tahetakse samuti luua keskkond, mis aitaks paremini suurendada liidu tootmisvõimsust nullnetotehnoloogia ja toodete osas, mida on vaja liidu ambitsioonikate kliimaeesmärkide saavutamiseks, samuti tagada juurdepääs asjakohastele kriitilise tähtsusega toorainetele, sealhulgas mitmekesistades hankimist, kasutades parimal viisil liikmesriikide maavarasid ja maksimeerides toorainete ringlussevõttu. Rohelise kokkuleppe tööstuskava põhineb neljal sambal: prognoositav ja lihtsam õigusraamistik, kiirem juurdepääs rahastusele, oskuste edendamine ning avatud kaubandus tarneahelate vastupidavuse tagamiseks. Komisjon avaldas 16. märtsil 2023 ka teatise „ELi pikaajaline konkurentsivõime: pilk 2030. aasta järgsesse aega“, milles on esitatud üheksa üksteist tugevdavat tegurit koos eesmärgiga luua majanduskasvu soodustav õigusraamistik. Teatises seatakse poliitilised prioriteedid, mille eesmärk on aktiivselt tagada struktuursed parandused, sihipärased investeeringud ja reguleerivad meetmed liidu ja selle liikmesriikide pikaajalise konkurentsivõime edendamiseks. Allpool esitatud soovitused aitavad neid prioriteete ellu viia.

| (5) | 2023. aastal jätkub majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta areng kooskõlas rahastu rakendamisega. Taaste- ja vastupidavuskavade täielik rakendamine on jätkuvalt oluline Euroopa poolaasta poliitiliste prioriteetide elluviimiseks, kuna kavades käsitletakse kõiki viimastel aastatel esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019., 2020. ja 2022. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mis on läbi vaadatud või mida on ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21. |
| --- | --- |

(5)

2023. aastal jätkub majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta areng kooskõlas rahastu rakendamisega. Taaste- ja vastupidavuskavade täielik rakendamine on jätkuvalt oluline Euroopa poolaasta poliitiliste prioriteetide elluviimiseks, kuna kavades käsitletakse kõiki viimastel aastatel esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019., 2020. ja 2022. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mis on läbi vaadatud või mida on ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21.

| (6) | 27. veebruaril 2023 vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2023/435 (5) (edaspidi „REPowerEU määrus“) eesmärk on kaotada kiiresti järkjärguliselt liidu sõltuvus Venemaa fossiilkütuste impordist. See aitab tugevdada energiajulgeolekut ja mitmekesistada liidu energiavarustust ning suurendada samal ajal taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, energiasalvestusvõimsust ja energiatõhusust. REPowerEU määrus võimaldab liikmesriikidel lisada oma riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse uue REPowerEU peatüki, et rahastada olulisi reforme ja investeeringuid, mis aitavad saavutada REPowerEU eesmärke. Samuti aitavad kõnealused reformid ja investeeringud suurendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet, nagu on kirjeldatud rohelise kokkuleppe tööstuskavas, ja käsitleda energiaalaseid riigipõhiseid soovitusi, mis esitati liikmesriikidele 2022. aastal ja esitatakse neile asjakohasel juhul ka 2023. aastal. REPowerEU määrusega kehtestatakse uus tagastamatu rahalise toetuse kategooria, mille kaudu saavad liikmesriigid rahastada taaste- ja vastupidavuskavade raames uusi energiaga seotud reforme ja investeeringuid. |
| --- | --- |

(6)

27. veebruaril 2023 vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2023/435 (5) (edaspidi „REPowerEU määrus“) eesmärk on kaotada kiiresti järkjärguliselt liidu sõltuvus Venemaa fossiilkütuste impordist. See aitab tugevdada energiajulgeolekut ja mitmekesistada liidu energiavarustust ning suurendada samal ajal taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, energiasalvestusvõimsust ja energiatõhusust. REPowerEU määrus võimaldab liikmesriikidel lisada oma riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse uue REPowerEU peatüki, et rahastada olulisi reforme ja investeeringuid, mis aitavad saavutada REPowerEU eesmärke. Samuti aitavad kõnealused reformid ja investeeringud suurendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet, nagu on kirjeldatud rohelise kokkuleppe tööstuskavas, ja käsitleda energiaalaseid riigipõhiseid soovitusi, mis esitati liikmesriikidele 2022. aastal ja esitatakse neile asjakohasel juhul ka 2023. aastal. REPowerEU määrusega kehtestatakse uus tagastamatu rahalise toetuse kategooria, mille kaudu saavad liikmesriigid rahastada taaste- ja vastupidavuskavade raames uusi energiaga seotud reforme ja investeeringuid.

| (7) | 8. märtsil 2023 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse eelarvepoliitika suunised 2024. aastaks (edaspidi „8. märtsi 2023. aasta teatis“). Selle eesmärk on toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon tuletas meelde, et stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamine lõpetatakse 2023. aasta lõpus. Komisjon kutsus üles kohaldama 2023.–2024. aastal eelarvepoliitikat, mis tagab võla jätkusuutlikkuse keskpikas perspektiivis ja suurendab kestlikul viisil potentsiaalset majanduskasvu, ning kutsus liikmesriike üles määrama oma 2023. aasta stabiilsus- ja lähenemisprogrammides kindlaks, kuidas eelarvekavadega tagatakse keskpikas perspektiivis eelarvepuudujäägi aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse 3 % sisemajanduse koguproduktist (edaspidi „SKP“) järgimine ning võla usutav ja pidev vähendamine või selle hoidmine usaldusväärsel tasemel. Komisjon kutsus samuti liikmesriike üles kaotama järk-järgult riiklikud eelarvemeetmed, mis on kehtestatud leibkondade ja ettevõtete kaitsmiseks energiahinnašoki eest, ja alustama kõige vähem suunatud meetmetest. Komisjon märkis, et kui uue energiahinnasurve tõttu on vaja toetusmeetmeid pikendada, peaksid liikmesriikide sellised meetmed olema paremini suunatud haavatavatele leibkondadele ja ettevõtetele. Komisjon teatas, et eelarvesoovitused tuleks kvantifitseerida ja diferentseerida. Lisaks, nagu on kavandatud komisjoni 9. novembri 2022. aasta teatises ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniste kohta, sõnastatakse eelarvesoovitused esmaste netokulude põhjal. Komisjon soovitas, et kõik liikmesriigid jätkavad riiklikult rahastatavaid investeeringuid ning tagavad rahastu ning muude liidu vahendite tõhusa kasutamise, eelkõige seoses rohe- ja digipöördega ning vastupidavuseesmärkidega. Komisjon märkis, et teeb nõukogule ettepaneku, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks olemasolevate õigusnormide kohaselt 2024. aasta kevadel 2023. aasta tulemuste põhjal. |
| --- | --- |

(7)

8. märtsil 2023 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse eelarvepoliitika suunised 2024. aastaks (edaspidi „8. märtsi 2023. aasta teatis“). Selle eesmärk on toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon tuletas meelde, et stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamine lõpetatakse 2023. aasta lõpus. Komisjon kutsus üles kohaldama 2023.–2024. aastal eelarvepoliitikat, mis tagab võla jätkusuutlikkuse keskpikas perspektiivis ja suurendab kestlikul viisil potentsiaalset majanduskasvu, ning kutsus liikmesriike üles määrama oma 2023. aasta stabiilsus- ja lähenemisprogrammides kindlaks, kuidas eelarvekavadega tagatakse keskpikas perspektiivis eelarvepuudujäägi aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse 3 % sisemajanduse koguproduktist (edaspidi „SKP“) järgimine ning võla usutav ja pidev vähendamine või selle hoidmine usaldusväärsel tasemel. Komisjon kutsus samuti liikmesriike üles kaotama järk-järgult riiklikud eelarvemeetmed, mis on kehtestatud leibkondade ja ettevõtete kaitsmiseks energiahinnašoki eest, ja alustama kõige vähem suunatud meetmetest. Komisjon märkis, et kui uue energiahinnasurve tõttu on vaja toetusmeetmeid pikendada, peaksid liikmesriikide sellised meetmed olema paremini suunatud haavatavatele leibkondadele ja ettevõtetele. Komisjon teatas, et eelarvesoovitused tuleks kvantifitseerida ja diferentseerida. Lisaks, nagu on kavandatud komisjoni 9. novembri 2022. aasta teatises ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniste kohta, sõnastatakse eelarvesoovitused esmaste netokulude põhjal. Komisjon soovitas, et kõik liikmesriigid jätkavad riiklikult rahastatavaid investeeringuid ning tagavad rahastu ning muude liidu vahendite tõhusa kasutamise, eelkõige seoses rohe- ja digipöördega ning vastupidavuseesmärkidega. Komisjon märkis, et teeb nõukogule ettepaneku, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks olemasolevate õigusnormide kohaselt 2024. aasta kevadel 2023. aasta tulemuste põhjal.

| (8) | 26. aprillil 2023 esitas komisjon seadusandlikud ettepanekud liidu majanduse juhtimise eeskirjade põhjalikuks reformimiseks. Ettepanekute põhieesmärk on parandada valitsemissektori võla jätkusuutlikkust ning edendada reformide ja investeeringute kaudu kõigis liikmesriikides kestlikku ja kaasavat majanduskasvu. Komisjon soovib ettepanekutega suurendada riikide isevastutust, lihtsustada raamistikku ja keskenduda enam keskpikale perioodile, millega kaasneb tõhus ja ühtsem täitmise tagamine. ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniseid käsitlevate nõukogu 14. märtsi 2023. aasta järelduste kohaselt on eesmärk viia seadusandlik töö lõpule 2023. aastal. |
| --- | --- |

(8)

26. aprillil 2023 esitas komisjon seadusandlikud ettepanekud liidu majanduse juhtimise eeskirjade põhjalikuks reformimiseks. Ettepanekute põhieesmärk on parandada valitsemissektori võla jätkusuutlikkust ning edendada reformide ja investeeringute kaudu kõigis liikmesriikides kestlikku ja kaasavat majanduskasvu. Komisjon soovib ettepanekutega suurendada riikide isevastutust, lihtsustada raamistikku ja keskenduda enam keskpikale perioodile, millega kaasneb tõhus ja ühtsem täitmise tagamine. ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniseid käsitlevate nõukogu 14. märtsi 2023. aasta järelduste kohaselt on eesmärk viia seadusandlik töö lõpule 2023. aastal.

| (9) | 30. aprillil 2021 esitas Belgia vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas sätestatud hindamissuunistega. 13. juulil 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse, millega kiidetakse heaks Belgia taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnang (6). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Belgia on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjaomased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud. |
| --- | --- |

(9)

30. aprillil 2021 esitas Belgia vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas sätestatud hindamissuunistega. 13. juulil 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse, millega kiidetakse heaks Belgia taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnang (6). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Belgia on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjaomased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud.

| (10) | 30. aprillil 2023 esitas Belgia oma 2023. aasta riikliku reformikava ja oma 2023. aasta stabiilsusprogrammi kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 4 lõikega 1. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2023. aasta riiklik reformikava ka Belgia kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava täitmisel tehtud edusammude kohta. |
| --- | --- |

(10)

30. aprillil 2023 esitas Belgia oma 2023. aasta riikliku reformikava ja oma 2023. aasta stabiilsusprogrammi kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 4 lõikega 1. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2023. aasta riiklik reformikava ka Belgia kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava täitmisel tehtud edusammude kohta.

| (11) | 24. mail 2023 avaldas komisjon Belgia kohta 2023. aasta riigiaruande. Selles hinnati Belgia edusamme nõukogu poolt aastatel 2019–2022 vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti kokkuvõte sellest, kuidas Belgia on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Kõnealuse analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega. Samuti hinnati Belgia edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kestliku arengu eesmärkide saavutamisel. |
| --- | --- |

(11)

24. mail 2023 avaldas komisjon Belgia kohta 2023. aasta riigiaruande. Selles hinnati Belgia edusamme nõukogu poolt aastatel 2019–2022 vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti kokkuvõte sellest, kuidas Belgia on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Kõnealuse analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega. Samuti hinnati Belgia edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

| (12) | Eurostati kinnitatud andmete kohaselt vähenes Belgia valitsemissektori eelarvepuudujääk 5,5 %-lt SKPst 2021. aastal 3,9 %-le SKPst 2022. aastal, samas kui valitsemissektori võlg vähenes 109,1 %-lt SKPst 2021. aasta lõpus 105,1 %-le SKPst 2022. aasta lõpus. 24. mail 2023 avaldas komisjon aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Kõnealuses aruandes arutati Belgia eelarveseisundit, kuna riigi valitsemissektori eelarvepuudujääk ületas 2022. aastal aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst. Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägikriteerium ei ole täidetud. Kooskõlas 8. märtsi 2023. aasta teatisega ei teinud komisjon ettepanekut algatada 2023. aasta kevadel uued ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused. Seejärel märkis komisjon, et teeb nõukogule ettepaneku, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal. Belgia peaks seda arvesse võtma oma 2023. aasta eelarve täitmisel ja 2024. aasta eelarvekava koostamisel. |
| --- | --- |

(12)

Eurostati kinnitatud andmete kohaselt vähenes Belgia valitsemissektori eelarvepuudujääk 5,5 %-lt SKPst 2021. aastal 3,9 %-le SKPst 2022. aastal, samas kui valitsemissektori võlg vähenes 109,1 %-lt SKPst 2021. aasta lõpus 105,1 %-le SKPst 2022. aasta lõpus. 24. mail 2023 avaldas komisjon aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Kõnealuses aruandes arutati Belgia eelarveseisundit, kuna riigi valitsemissektori eelarvepuudujääk ületas 2022. aastal aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst. Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägikriteerium ei ole täidetud. Kooskõlas 8. märtsi 2023. aasta teatisega ei teinud komisjon ettepanekut algatada 2023. aasta kevadel uued ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused. Seejärel märkis komisjon, et teeb nõukogule ettepaneku, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal. Belgia peaks seda arvesse võtma oma 2023. aasta eelarve täitmisel ja 2024. aasta eelarvekava koostamisel.

| (13) | Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud eelarvepoliitilised meetmed, mis on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. 2022. aastal hõlmasid sellised tulusid vähendavad eelarvepoliitilised meetmed bensiiniaktsiisi vähendamist ning eluasemete elektri- ja gaasilepingute käibemaksu vähendamist, samas kui sellised kulusid suurendavad eelarvepoliitilised meetmed hõlmasid haavatavatele leibkondadele mõeldud elektrile ja maagaasile kehtestatud sotsiaaltariifi laiemat katvust, tulude üldist ülekandmist leibkondadele otse nende gaasi- ja elektriarvete kaudu („energiapakett“), sihtotstarbelisi ühekordseid ülekandeid (nende leibkondade jaoks, kes kasutavad kütteõli, propaani või graanuleid) ning otsest toetust kasvavate energiakuludega silmitsi seisvatele ettevõtetele. Nende meetmete kulusid tasakaalustasid osaliselt energiatootjate ja -tarnijate ootamatule kasumile kehtestatud uued maksud, nimelt elektri- ja naftasektoris. Komisjoni hinnangul oli kõnealuste meetmete eelarveline netokulu 2022. aastal 0,9 % SKPst. Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud ka Ukraina põgenike ajutise kaitsega seotud eelarvekulud, mis olid 2022. aastal hinnanguliselt 0,1 % SKPst. Samal ajal vähenesid COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete hinnangulised kulud 3 %-lt SKPst 2021. aastal 0,5 %-le SKPst 2022. aastal. |
| --- | --- |

(13)

Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud eelarvepoliitilised meetmed, mis on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. 2022. aastal hõlmasid sellised tulusid vähendavad eelarvepoliitilised meetmed bensiiniaktsiisi vähendamist ning eluasemete elektri- ja gaasilepingute käibemaksu vähendamist, samas kui sellised kulusid suurendavad eelarvepoliitilised meetmed hõlmasid haavatavatele leibkondadele mõeldud elektrile ja maagaasile kehtestatud sotsiaaltariifi laiemat katvust, tulude üldist ülekandmist leibkondadele otse nende gaasi- ja elektriarvete kaudu („energiapakett“), sihtotstarbelisi ühekordseid ülekandeid (nende leibkondade jaoks, kes kasutavad kütteõli, propaani või graanuleid) ning otsest toetust kasvavate energiakuludega silmitsi seisvatele ettevõtetele. Nende meetmete kulusid tasakaalustasid osaliselt energiatootjate ja -tarnijate ootamatule kasumile kehtestatud uued maksud, nimelt elektri- ja naftasektoris. Komisjoni hinnangul oli kõnealuste meetmete eelarveline netokulu 2022. aastal 0,9 % SKPst. Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud ka Ukraina põgenike ajutise kaitsega seotud eelarvekulud, mis olid 2022. aastal hinnanguliselt 0,1 % SKPst. Samal ajal vähenesid COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete hinnangulised kulud 3 %-lt SKPst 2021. aastal 0,5 %-le SKPst 2022. aastal.

| (14) | 18. juunil 2021 soovitas nõukogu Belgial (7) kasutada 2022. aastal rahastut, et rahastada majanduse taastumist toetavaid lisainvesteeringuid, järgides samal ajal konservatiivset eelarvepoliitikat. Lisaks soovitas nõukogu Belgial säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud. |
| --- | --- |

(14)

18. juunil 2021 soovitas nõukogu Belgial (7) kasutada 2022. aastal rahastut, et rahastada majanduse taastumist toetavaid lisainvesteeringuid, järgides samal ajal konservatiivset eelarvepoliitikat. Lisaks soovitas nõukogu Belgial säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud.

| (15) | Komisjoni hinnangul oli eelarvepoliitika (8) 2022. aastal toetav (– 2 % SKPst). Nagu nõukogu soovitas, jätkas Belgia majanduse taastamise toetamist rahastust rahastatavate investeeringutega. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatud kulude maht oli 2022. aastal 0,2 % SKPst (2021. aastal 0,2 % SKPst). Riiklikult rahastatavad investeeringud andsid eelarvepoliitikasse neutraalse panuse (9). Seega säilitas Belgia riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu nõukogu soovitas. Samal ajal andis riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 1,9 protsendipunkti. See märkimisväärne ekspansiivne panus hõlmas energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud eelarvepoliitiliste meetmete täiendavat mõju (täiendav eelarveline netokulu 0,8 % SKPst võrreldes 2021. aastaga) ning Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulusid (0,1 % SKPst). Samal ajal aitasid esmaste jooksvate netokulude kasvule kaasa suurenevad jooksvad kulud, mis tulenevad eelkõige sotsiaaltoetuste ja avaliku sektori palkade automaatsest indekseerimisest, ning muud struktuurselt suurenevad jooksvad kulud, mis kajastavad eelkõige rahvastiku vananemist. Riiklikult rahastatavate jooksvate kulude märkimisväärne ekspansiivne panus tulenes seega ainult osaliselt energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamise meetmetest ning Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kuludest. Seega ei piiranud Belgia piisavalt riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasvu. |
| --- | --- |

(15)

Komisjoni hinnangul oli eelarvepoliitika (8) 2022. aastal toetav (– 2 % SKPst). Nagu nõukogu soovitas, jätkas Belgia majanduse taastamise toetamist rahastust rahastatavate investeeringutega. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatud kulude maht oli 2022. aastal 0,2 % SKPst (2021. aastal 0,2 % SKPst). Riiklikult rahastatavad investeeringud andsid eelarvepoliitikasse neutraalse panuse (9). Seega säilitas Belgia riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu nõukogu soovitas. Samal ajal andis riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 1,9 protsendipunkti. See märkimisväärne ekspansiivne panus hõlmas energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud eelarvepoliitiliste meetmete täiendavat mõju (täiendav eelarveline netokulu 0,8 % SKPst võrreldes 2021. aastaga) ning Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulusid (0,1 % SKPst). Samal ajal aitasid esmaste jooksvate netokulude kasvule kaasa suurenevad jooksvad kulud, mis tulenevad eelkõige sotsiaaltoetuste ja avaliku sektori palkade automaatsest indekseerimisest, ning muud struktuurselt suurenevad jooksvad kulud, mis kajastavad eelkõige rahvastiku vananemist. Riiklikult rahastatavate jooksvate kulude märkimisväärne ekspansiivne panus tulenes seega ainult osaliselt energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamise meetmetest ning Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kuludest. Seega ei piiranud Belgia piisavalt riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasvu.

| (16) | 2023. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2023. aastal ja pärast seda kooskõlas komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis märgituga. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2023. aastal 1 % ja 2024. aastal 1,7 %. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv 2023. aastal 1,2 % ja 2024. aastal 1,4 %. |
| --- | --- |

(16)

2023. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2023. aastal ja pärast seda kooskõlas komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis märgituga. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2023. aastal 1 % ja 2024. aastal 1,7 %. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv 2023. aastal 1,2 % ja 2024. aastal 1,4 %.

| (17) | Valitsus prognoosib oma 2023. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk suureneb 2023. aastal 5,1 %-le SKPst. 2023. aastal toimuv suurenemine kajastab peamiselt jooksvate püsikulude suurenemist (eelkõige sotsiaaltoetuste ja avaliku sektori palkade automaatse indekseerimise ning rahvastiku vananemise tõttu), ettevõtete sotsiaalmaksete ajutise vähendamise mõju eelarvele 2023. aasta esimesel poolel ning eelarvepuudujääki suurendavat elamute energiatoodete maksustamise reformi. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse suurenema 105,1 %-lt SKPst 2022. aasta lõpus 106,7 %-le SKPst 2023. aasta lõpus. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarvepuudujääk 2023. aastal 5 % SKPst. See on kooskõlas 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud eelarvepuudujäägiga. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2023. aasta lõpus veidi madalam (106 %). Erinevus tuleneb komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis esitatud mõnevõrra suuremast nominaalsest SKPst 2023. aastal. |
| --- | --- |

(17)

Valitsus prognoosib oma 2023. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk suureneb 2023. aastal 5,1 %-le SKPst. 2023. aastal toimuv suurenemine kajastab peamiselt jooksvate püsikulude suurenemist (eelkõige sotsiaaltoetuste ja avaliku sektori palkade automaatse indekseerimise ning rahvastiku vananemise tõttu), ettevõtete sotsiaalmaksete ajutise vähendamise mõju eelarvele 2023. aasta esimesel poolel ning eelarvepuudujääki suurendavat elamute energiatoodete maksustamise reformi. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse suurenema 105,1 %-lt SKPst 2022. aasta lõpus 106,7 %-le SKPst 2023. aasta lõpus. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarvepuudujääk 2023. aastal 5 % SKPst. See on kooskõlas 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud eelarvepuudujäägiga. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2023. aasta lõpus veidi madalam (106 %). Erinevus tuleneb komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis esitatud mõnevõrra suuremast nominaalsest SKPst 2023. aastal.

| (18) | 2023. aastal peaksid valitsemissektori eelarvepositsiooni jätkuvalt mõjutama eelarvemeetmed, mida on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. Need hõlmavad 2022. aastast pikendatud meetmeid, eelkõige bensiiniaktsiisi vähendamist, mis lõppes 31. märtsil 2023, eluasemete elektri- ja gaasilepingute käibemaksu vähendamist, energiatoodetele kehtestatud sotsiaaltariifi laiemat katvust, energiapaketti, sihtotstarbelisi ühekordseid ülekandeid (nende leibkondade jaoks, kes kasutavad muid kütteallikaid kui gaas ja elekter) ning otsest toetust kasvavate energiakuludega silmitsi seisvatele ettevõtetele. Nende meetmete kulusid tasakaalustavad jätkuvalt osaliselt maksud energiatarnijate ootamatult kasumilt, nimelt elektri- ja naftasektori maksud, mis on kehtinud alates 2022. aastast, ning rahvusvahelise gaasivõrgu haldurile (Fluxys) 2023. aastal kehtestatud maks. Neid tulusid arvesse võttes on komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt toetusmeetmete eelarveline netokulu 2023. aastal 0,4 % SKPst (10). Enamik 2023. aasta meetmeid ei näi olevat suunatud kõige haavatavamatele leibkondadele või ettevõtetele, kuigi paljud neist säilitavad hinnasignaali energianõudluse vähendamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks. Seepärast moodustavad suunatud toetusmeetmed, mida võetakse arvesse nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovituse (11) järgimise hindamisel, komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt 2023. aastal 0,1 % SKPst (võrreldes 0,2 %ga SKPst 2022. aastal). Ukraina põgenike ajutise kaitsega seotud eelarvekulud peaksid võrreldes 2022. aastaga jääma stabiilseks. Lisaks peaks 2023. aasta valitsemissektori eelarvepositsioon paranema tänu COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete järkjärgulisele kaotamisele, hinnangute kohaselt mahus 0,5 % SKPst. |
| --- | --- |

(18)

2023. aastal peaksid valitsemissektori eelarvepositsiooni jätkuvalt mõjutama eelarvemeetmed, mida on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. Need hõlmavad 2022. aastast pikendatud meetmeid, eelkõige bensiiniaktsiisi vähendamist, mis lõppes 31. märtsil 2023, eluasemete elektri- ja gaasilepingute käibemaksu vähendamist, energiatoodetele kehtestatud sotsiaaltariifi laiemat katvust, energiapaketti, sihtotstarbelisi ühekordseid ülekandeid (nende leibkondade jaoks, kes kasutavad muid kütteallikaid kui gaas ja elekter) ning otsest toetust kasvavate energiakuludega silmitsi seisvatele ettevõtetele. Nende meetmete kulusid tasakaalustavad jätkuvalt osaliselt maksud energiatarnijate ootamatult kasumilt, nimelt elektri- ja naftasektori maksud, mis on kehtinud alates 2022. aastast, ning rahvusvahelise gaasivõrgu haldurile (Fluxys) 2023. aastal kehtestatud maks. Neid tulusid arvesse võttes on komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt toetusmeetmete eelarveline netokulu 2023. aastal 0,4 % SKPst (10). Enamik 2023. aasta meetmeid ei näi olevat suunatud kõige haavatavamatele leibkondadele või ettevõtetele, kuigi paljud neist säilitavad hinnasignaali energianõudluse vähendamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks. Seepärast moodustavad suunatud toetusmeetmed, mida võetakse arvesse nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovituse (11) järgimise hindamisel, komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt 2023. aastal 0,1 % SKPst (võrreldes 0,2 %ga SKPst 2022. aastal). Ukraina põgenike ajutise kaitsega seotud eelarvekulud peaksid võrreldes 2022. aastaga jääma stabiilseks. Lisaks peaks 2023. aasta valitsemissektori eelarvepositsioon paranema tänu COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete järkjärgulisele kaotamisele, hinnangute kohaselt mahus 0,5 % SKPst.

| (19) | Oma 12. juuli 2022. aasta soovituses soovitas nõukogu Belgial tagada 2023. aastal konservatiivse eelarvepoliitika, eelkõige piirates riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasvu nii, et see oleks allpool keskpika perioodi potentsiaalset SKP kasvu, (12) võttes arvesse jätkuvat ajutist ja sihipärast toetust leibkondadele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Samal ajal peaks Belgia olema valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Samuti soovitati Belgial suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades rahastut ning muid liidu vahendeid. |
| --- | --- |

(19)

Oma 12. juuli 2022. aasta soovituses soovitas nõukogu Belgial tagada 2023. aastal konservatiivse eelarvepoliitika, eelkõige piirates riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasvu nii, et see oleks allpool keskpika perioodi potentsiaalset SKP kasvu, (12) võttes arvesse jätkuvat ajutist ja sihipärast toetust leibkondadele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Samal ajal peaks Belgia olema valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Samuti soovitati Belgial suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades rahastut ning muid liidu vahendeid.

| (20) | Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika 2023. aastal kiire inflatsiooni tingimustes ekspansiivne (– 1,1 % SKPst). See järgneb 2022. aasta ekspansiivsele eelarvepoliitikale (– 2 % SKPst). Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) peaks andma 2023. aastal eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,7 % SKPst. See hõlmab energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamatele leibkondadele ja ettevõtetele suunatud toetusmeetmete kulude vähenemist 0,1 % SKPst. Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv, mis ületab keskpika perioodi potentsiaalset SKP kasvu, ei ole seega tingitud sihipärasest toetusest leibkondadele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukraina põgenikele. Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude ekspansiivne kasv (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) on tingitud ka avaliku sektori palkade ja sotsiaaltoetuste püsivast tõusust (kõnealuste palkade ja toetuste indekseerimise tõttu), rahvastiku vananemisest tingitud jooksvate kulude struktuursest suurenemisest, eluasemete energialepingute maksustamise reformist ja ettevõtete sotsiaalmaksete ajutisest vähendamisest 2023. aasta esimesel poolel. Kokkuvõttes ei ole riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude prognoositud kasv nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitusega kooskõlas. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulude maht on prognoosi kohaselt 2023. aastal 0,3 % SKPst, samas kui riiklikult rahastatavad investeeringud annavad prognoosi kohaselt eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,1 protsendipunkti (13). Seega kavatseb Belgia rahastada täiendavaid investeeringuid rahastust ja muudest liidu vahenditest ning kavatseb ka säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud. Belgia kavatseb rahastada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, näiteks hoonete renoveerimise, kestliku liikuvuse ja energiasektori CO2 heite vähendamise investeerimisprojekte, ning olulisi investeeringuid digipöörde kiirendamiseks, sealhulgas avaliku halduse digiüleminek, e-kaasatuse edendamine ja küberjulgeoleku tugevdamine, mida rahastatakse rahastust ja muudest liidu vahenditest. |
| --- | --- |

(20)

Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika 2023. aastal kiire inflatsiooni tingimustes ekspansiivne (– 1,1 % SKPst). See järgneb 2022. aasta ekspansiivsele eelarvepoliitikale (– 2 % SKPst). Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) peaks andma 2023. aastal eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,7 % SKPst. See hõlmab energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamatele leibkondadele ja ettevõtetele suunatud toetusmeetmete kulude vähenemist 0,1 % SKPst. Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv, mis ületab keskpika perioodi potentsiaalset SKP kasvu, ei ole seega tingitud sihipärasest toetusest leibkondadele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukraina põgenikele. Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude ekspansiivne kasv (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) on tingitud ka avaliku sektori palkade ja sotsiaaltoetuste püsivast tõusust (kõnealuste palkade ja toetuste indekseerimise tõttu), rahvastiku vananemisest tingitud jooksvate kulude struktuursest suurenemisest, eluasemete energialepingute maksustamise reformist ja ettevõtete sotsiaalmaksete ajutisest vähendamisest 2023. aasta esimesel poolel. Kokkuvõttes ei ole riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude prognoositud kasv nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitusega kooskõlas. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulude maht on prognoosi kohaselt 2023. aastal 0,3 % SKPst, samas kui riiklikult rahastatavad investeeringud annavad prognoosi kohaselt eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,1 protsendipunkti (13). Seega kavatseb Belgia rahastada täiendavaid investeeringuid rahastust ja muudest liidu vahenditest ning kavatseb ka säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud. Belgia kavatseb rahastada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, näiteks hoonete renoveerimise, kestliku liikuvuse ja energiasektori CO2 heite vähendamise investeerimisprojekte, ning olulisi investeeringuid digipöörde kiirendamiseks, sealhulgas avaliku halduse digiüleminek, e-kaasatuse edendamine ja küberjulgeoleku tugevdamine, mida rahastatakse rahastust ja muudest liidu vahenditest.

| (21) | 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk 2024. aastal vähenema 4,2 %-le SKPst. Vähenemine 2024. aastal kajastab ka energiahindade tõusu tõttu võetud ajutiste toetusmeetmete tühistamist. Vastavalt 2023. aasta stabiilsusprogrammile prognoositakse, et valitsemissektori võla suhe SKPsse suureneb 2024. aasta lõpus 107,1 %ni. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk moodustab 2024. aastal 4,7 % SKPst. See on suurem kui 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud eelarvepuudujääk, peamiselt 2023. aasta stabiilsusprogrammis veel täpsustamata eelarvepuudujääki vähendavate meetmete tõttu 0,2 % ulatuses SKPst (seega ei ole seda komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis arvesse võetud) ning valitsemissektori tulude vähem soodsa prognoosi tõttu, eelkõige seoses äriühingu tulumaksuga. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2024. aasta lõpus sarnane (107,3 %). |
| --- | --- |

(21)

2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk 2024. aastal vähenema 4,2 %-le SKPst. Vähenemine 2024. aastal kajastab ka energiahindade tõusu tõttu võetud ajutiste toetusmeetmete tühistamist. Vastavalt 2023. aasta stabiilsusprogrammile prognoositakse, et valitsemissektori võla suhe SKPsse suureneb 2024. aasta lõpus 107,1 %ni. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk moodustab 2024. aastal 4,7 % SKPst. See on suurem kui 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud eelarvepuudujääk, peamiselt 2023. aasta stabiilsusprogrammis veel täpsustamata eelarvepuudujääki vähendavate meetmete tõttu 0,2 % ulatuses SKPst (seega ei ole seda komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis arvesse võetud) ning valitsemissektori tulude vähem soodsa prognoosi tõttu, eelkõige seoses äriühingu tulumaksuga. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2024. aasta lõpus sarnane (107,3 %).

| (22) | 2023. aasta stabiilsusprogrammis nähakse ette kõigi energiatoetusmeetmete järkjärguline kaotamine 2024. aastal. Ka komisjon eeldab praegu energiatoetusmeetmete täielikku järkjärgulist kaotamist 2024. aastal. See sõltub eeldusest, et energiahinnad ei tõuse uuesti. |
| --- | --- |

(22)

2023. aasta stabiilsusprogrammis nähakse ette kõigi energiatoetusmeetmete järkjärguline kaotamine 2024. aastal. Ka komisjon eeldab praegu energiatoetusmeetmete täielikku järkjärgulist kaotamist 2024. aastal. See sõltub eeldusest, et energiahinnad ei tõuse uuesti.

| (23) | Määrusega (EÜ) nr 1466/97 on seatud struktuurse eelarvepositsiooni iga-aastase parandamise sihtmärgiks 0,5 % SKPst, (14) et liikuda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas. Võttes arvesse riigi rahanduse jätkusuutlikkuse kaalutlusi ja vajadust vähendada eelarvepuudujääki allapoole aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst, oleks komisjoni hinnangul asjakohane parandada struktuurset eelarvepositsiooni 2024. aastal vähemalt 0,7 % SKPst. Sellise paranemise tagamiseks ning kooskõlas komisjoni metoodikaga ei tohiks riiklikult rahastatavate esmaste netokulude (15) kasv 2024. aastal ületada 2 %, nagu on kajastatud käesolevas soovituses. Samal ajal tuleks ülejäänud energiatoetusmeetmed (komisjoni praeguse hinnangu kohaselt 0,4 % SKPst 2023. aastal) sõltuvalt energiaturu suundumustest järk-järgult kaotada, alustades kõige vähem suunatud meetmetest, ning sellest tulenevat kokkuhoidu tuleks kasutada valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamiseks. Lisaks ei ole komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate netokulude kasv 2023. aastal kooskõlas nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitusega. Kui see leiab kinnitust, oleks 2024. aastal asjakohane esmaste netokulude väiksem kasv. |
| --- | --- |

(23)

Määrusega (EÜ) nr 1466/97 on seatud struktuurse eelarvepositsiooni iga-aastase parandamise sihtmärgiks 0,5 % SKPst, (14) et liikuda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas. Võttes arvesse riigi rahanduse jätkusuutlikkuse kaalutlusi ja vajadust vähendada eelarvepuudujääki allapoole aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst, oleks komisjoni hinnangul asjakohane parandada struktuurset eelarvepositsiooni 2024. aastal vähemalt 0,7 % SKPst. Sellise paranemise tagamiseks ning kooskõlas komisjoni metoodikaga ei tohiks riiklikult rahastatavate esmaste netokulude (15) kasv 2024. aastal ületada 2 %, nagu on kajastatud käesolevas soovituses. Samal ajal tuleks ülejäänud energiatoetusmeetmed (komisjoni praeguse hinnangu kohaselt 0,4 % SKPst 2023. aastal) sõltuvalt energiaturu suundumustest järk-järgult kaotada, alustades kõige vähem suunatud meetmetest, ning sellest tulenevat kokkuhoidu tuleks kasutada valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamiseks. Lisaks ei ole komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate netokulude kasv 2023. aastal kooskõlas nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitusega. Kui see leiab kinnitust, oleks 2024. aastal asjakohane esmaste netokulude väiksem kasv.

| (24) | Eeldades, et poliitikat ei muudeta, prognoositakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et riiklikult rahastatavad esmased netokulud kasvavad 2024. aastal 2,7 %, mis on soovitatud kasvumäärast rohkem. |
| --- | --- |

(24)

Eeldades, et poliitikat ei muudeta, prognoositakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et riiklikult rahastatavad esmased netokulud kasvavad 2024. aastal 2,7 %, mis on soovitatud kasvumäärast rohkem.

| (25) | 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaksid valitsemissektori investeeringud suurenema 2,9 %-lt SKPst 2023. aastal 3,1 %-le SKPst 2024. aastal. Suuremad investeeringud kajastavad suuremaid riiklikult rahastatavaid investeeringuid ja liidu rahastatavaid investeeringuid, seda eelkõige rahastu kaudu. 2023. aasta stabiilsusprogrammis osutatakse reformidele ja investeeringutele, mis peaksid aitama kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkusele ning kestlikule ja kaasavale majanduskasvule. Kõnealused reformid ja investeeringud hõlmavad maksu- ja hüvitiste süsteemi eelarvereformi projekti, mille eesmärk on soodustada tööhõivet ja majandustegevust, edendades seeläbi riigi rahanduse jätkusuutlikkust, ning pensionireformi (nagu on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavas), et parandada pensionisüsteemi rahalist jätkusuutlikkust. Lisaks plaanitakse taaste- ja vastupidavuskava kohaselt tugevdada jõupingutusi avaliku sektori investeeringute suurendamiseks, et kiirendada rohe- ja digipööret, sealhulgas taaste- ja vastupidavuskava rakendamise kaudu. |
| --- | --- |

(25)

2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaksid valitsemissektori investeeringud suurenema 2,9 %-lt SKPst 2023. aastal 3,1 %-le SKPst 2024. aastal. Suuremad investeeringud kajastavad suuremaid riiklikult rahastatavaid investeeringuid ja liidu rahastatavaid investeeringuid, seda eelkõige rahastu kaudu. 2023. aasta stabiilsusprogrammis osutatakse reformidele ja investeeringutele, mis peaksid aitama kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkusele ning kestlikule ja kaasavale majanduskasvule. Kõnealused reformid ja investeeringud hõlmavad maksu- ja hüvitiste süsteemi eelarvereformi projekti, mille eesmärk on soodustada tööhõivet ja majandustegevust, edendades seeläbi riigi rahanduse jätkusuutlikkust, ning pensionireformi (nagu on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavas), et parandada pensionisüsteemi rahalist jätkusuutlikkust. Lisaks plaanitakse taaste- ja vastupidavuskava kohaselt tugevdada jõupingutusi avaliku sektori investeeringute suurendamiseks, et kiirendada rohe- ja digipööret, sealhulgas taaste- ja vastupidavuskava rakendamise kaudu.

| (26) | 2023. aasta stabiilsusprogrammis on esitatud keskpika perioodi eelarvekava aastani 2026. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk vähenema 3,3 %-le SKPst 2025. aastal ja 2,9 %-le SKPst 2026. aastal. Seega on kavandatud valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähenemine alla 3 % SKPst 2026. aastal. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse suurenema 107,1 %-lt SKPst 2024. aasta lõpus 107,8 %-le SKPst 2026. aasta lõpuks. |
| --- | --- |

(26)

2023. aasta stabiilsusprogrammis on esitatud keskpika perioodi eelarvekava aastani 2026. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk vähenema 3,3 %-le SKPst 2025. aastal ja 2,9 %-le SKPst 2026. aastal. Seega on kavandatud valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähenemine alla 3 % SKPst 2026. aastal. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse suurenema 107,1 %-lt SKPst 2024. aasta lõpus 107,8 %-le SKPst 2026. aasta lõpuks.

| (27) | Belgia seisab silmitsi märkimisväärsete riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud probleemidega. Need probleemid on seotud nii valitsemissektori võla kõrge tasemega kui ka elanikkonna vananemisega seotud kulude poolt riigi rahandusele avalduva mõju eeldatava süvenemisega, kui poliitikat ei muudeta, võttes arvesse elanikkonna kiiret vananemist. Komisjoni 2021. aasta aruandes rahvastiku vananemise kohta prognoositakse, et rahvastiku vananemisega seotud kulutused kasvavad 2040. aastaks 3,6 protsendipunkti ja 2070. aastaks 5,4 protsendipunkti SKPst, enamasti pensioni- ja pikaajalisele hooldusele tehtavate kulutuste tõttu. Prognooside kohaselt suurenevad pensionikulud 2019.–2070. aastal 3 protsendipunkti SKPst, võrreldes keskmiselt 0,1 protsendipunktiga SKPst euroalal. Belgia puhul toimuks suurem osa prognoositud kasvust juba 2040. aastaks, kui pensionikulud suureneksid 2,7 protsendipunkti võrra SKPst 14,9 %ni SKPst. Belgia taaste- ja vastupidavuskava hõlmab pensionireformi, mille eesmärk on aidata seda probleemi lahendada, koos muude eesmärkidega, nagu süsteemi sotsiaalse kestlikkuse parandamine, inimeste motiveerimine pärast ennetähtaegselt pensionile jäämist tööturul aktiivseks jääma ning pensionisüsteemide suurema ühtlustamise tagamine. Pikaajalise hoolduse valdkonnas moodustasid avaliku sektori kulutused 2019. aastal 2,2 % SKPst (liidu keskmine 1,7 %), mis tegi Belgiast riigi, kus on ühed suurimad kulutused pikaajalisele hooldusele liidus. Prognooside kohaselt suurenevad pikaajalise hoolduse kulud 2070. aastaks lähtestsenaariumi puhul 4,3 %ni SKPst. Kõige negatiivsemate stsenaariumide korral võivad need kulud suureneda aga 6,0 %ni SKPst (16). Tõendid viitavad hoolekandeasutuste ülemäärasele kasutamisele ning eakate inimeste tarbetule või enneaegsele hoolekandeasutustesse paigutamisele. Olemasolevad andmed näitavad, et tarbetult või vähemalt enneaegselt hoolekandeasutustesse paigutatud eakate arv on endiselt suur, kuigi see on viimasel kümnendil vähenenud. Eelkõige näitasid andmed, et sellest probleemist mõjutatud isikute osakaal oli suur Brüsselis ja Valloonias. Föderaalüksused, kellele on alates 2019. aastast delegeeritud vastutus pikaajalise hoolduse eest, on algatanud reforme, et parandada eri hoolekandeasutuste kulutõhusat kasutamist, eelkõige selleks, et vältida ja lükata edasi tarbetut või enneaegset hoolekandeasutusse paigutamist. Siiski ei keskendu nad piisavalt riigi rahanduse jätkusuutlikkuse probleemi lahendamisele. |
| --- | --- |

(27)

Belgia seisab silmitsi märkimisväärsete riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud probleemidega. Need probleemid on seotud nii valitsemissektori võla kõrge tasemega kui ka elanikkonna vananemisega seotud kulude poolt riigi rahandusele avalduva mõju eeldatava süvenemisega, kui poliitikat ei muudeta, võttes arvesse elanikkonna kiiret vananemist. Komisjoni 2021. aasta aruandes rahvastiku vananemise kohta prognoositakse, et rahvastiku vananemisega seotud kulutused kasvavad 2040. aastaks 3,6 protsendipunkti ja 2070. aastaks 5,4 protsendipunkti SKPst, enamasti pensioni- ja pikaajalisele hooldusele tehtavate kulutuste tõttu. Prognooside kohaselt suurenevad pensionikulud 2019.–2070. aastal 3 protsendipunkti SKPst, võrreldes keskmiselt 0,1 protsendipunktiga SKPst euroalal. Belgia puhul toimuks suurem osa prognoositud kasvust juba 2040. aastaks, kui pensionikulud suureneksid 2,7 protsendipunkti võrra SKPst 14,9 %ni SKPst. Belgia taaste- ja vastupidavuskava hõlmab pensionireformi, mille eesmärk on aidata seda probleemi lahendada, koos muude eesmärkidega, nagu süsteemi sotsiaalse kestlikkuse parandamine, inimeste motiveerimine pärast ennetähtaegselt pensionile jäämist tööturul aktiivseks jääma ning pensionisüsteemide suurema ühtlustamise tagamine. Pikaajalise hoolduse valdkonnas moodustasid avaliku sektori kulutused 2019. aastal 2,2 % SKPst (liidu keskmine 1,7 %), mis tegi Belgiast riigi, kus on ühed suurimad kulutused pikaajalisele hooldusele liidus. Prognooside kohaselt suurenevad pikaajalise hoolduse kulud 2070. aastaks lähtestsenaariumi puhul 4,3 %ni SKPst. Kõige negatiivsemate stsenaariumide korral võivad need kulud suureneda aga 6,0 %ni SKPst (16). Tõendid viitavad hoolekandeasutuste ülemäärasele kasutamisele ning eakate inimeste tarbetule või enneaegsele hoolekandeasutustesse paigutamisele. Olemasolevad andmed näitavad, et tarbetult või vähemalt enneaegselt hoolekandeasutustesse paigutatud eakate arv on endiselt suur, kuigi see on viimasel kümnendil vähenenud. Eelkõige näitasid andmed, et sellest probleemist mõjutatud isikute osakaal oli suur Brüsselis ja Valloonias. Föderaalüksused, kellele on alates 2019. aastast delegeeritud vastutus pikaajalise hoolduse eest, on algatanud reforme, et parandada eri hoolekandeasutuste kulutõhusat kasutamist, eelkõige selleks, et vältida ja lükata edasi tarbetut või enneaegset hoolekandeasutusse paigutamist. Siiski ei keskendu nad piisavalt riigi rahanduse jätkusuutlikkuse probleemi lahendamisele.

| (28) | Vaatamata hiljutistele reformidele on maksukiil (sotsiaalkindlustusmaksed ja tööjõutulu maksustamine) Belgias kõigil palgatasemetel endiselt palju suurem kui liidu keskmine, välja arvatud väga madalapalgaliste isikute puhul (50 % keskmisest), mis võib tekitada stiimuleid mitte töötada. On võetud meetmeid madalapalgaliste netosissetuleku suurendamiseks, näiteks töötoetus (Flandrias) ja madalapalgaliste toetused pikaajalistele töötutele või piirkondadevahelise liikuvuse jaoks (föderaaltasandil). Need meetmed suurendavad aga veelgi ka madalama keskmise sissetulekuga töötajate kõrget piirmaksumäära (nii-öelda madala palga lõks), mis võib pärssida investeeringuid elukestvasse õppesse ja suurendada töötundide arvu. Töötushüvitised on ajaliselt piiramatud ega sõltu pikaajaliste töötute majanduslikust olukorrast. Lisaks on mitmed mitterahalised sotsiaaltoetused seotud hüvitisesaajate töötu staatusega, mis võib kaasa aidata tööturult eemalejäämise, töötuse ja madala palga lõksu tekkele. Hüvitiste süsteemi ulatuslik läbivaatamine parandaks tööleasumise stiimulite läbipaistvust ja võiks aidata suurendada aktiveerimispoliitika tõhusust. |
| --- | --- |

(28)

Vaatamata hiljutistele reformidele on maksukiil (sotsiaalkindlustusmaksed ja tööjõutulu maksustamine) Belgias kõigil palgatasemetel endiselt palju suurem kui liidu keskmine, välja arvatud väga madalapalgaliste isikute puhul (50 % keskmisest), mis võib tekitada stiimuleid mitte töötada. On võetud meetmeid madalapalgaliste netosissetuleku suurendamiseks, näiteks töötoetus (Flandrias) ja madalapalgaliste toetused pikaajalistele töötutele või piirkondadevahelise liikuvuse jaoks (föderaaltasandil). Need meetmed suurendavad aga veelgi ka madalama keskmise sissetulekuga töötajate kõrget piirmaksumäära (nii-öelda madala palga lõks), mis võib pärssida investeeringuid elukestvasse õppesse ja suurendada töötundide arvu. Töötushüvitised on ajaliselt piiramatud ega sõltu pikaajaliste töötute majanduslikust olukorrast. Lisaks on mitmed mitterahalised sotsiaaltoetused seotud hüvitisesaajate töötu staatusega, mis võib kaasa aidata tööturult eemalejäämise, töötuse ja madala palga lõksu tekkele. Hüvitiste süsteemi ulatuslik läbivaatamine parandaks tööleasumise stiimulite läbipaistvust ja võiks aidata suurendada aktiveerimispoliitika tõhusust.

| (29) | Maksukulude ulatuslik kasutamine, osaliselt kõrgete maksumäärade tasakaalustamiseks, tekitab ebatõhusust ning kaldub eelistama teatavat liiki töötasusid ja kulusid. See põhjustab majanduslikke, sotsiaalseid ja keskkonnamoonutusi. Eriskeemid, nagu toidutalongid, pendelrändetoetused või kinnipeetava maksu vabastus ületunnitöö, teadus- ja arendustegevuse töö ning öötöö ja vahetustega töö puhul, on eelarve jaoks kulukad ning on leitud, et need tekitavad ebatõhusust. Mõned üksikisiku tulumaksu mahaarvamised (nt teenusevautšerite mahaarvamine) toovad ebaproportsionaalselt suurt kasu suure sissetulekuga isikutele. Endiselt on olemas maksusoodustused kinnisvarainvesteeringutele föderaalsel tasandil (katastriväärtused, millega alahinnatakse tegelikku üüritulu, teise eluaseme laenuintresside mahaarvamise võimalus) ja piirkondlikul tasandil (chèque-habitat Valloonias). Need maksusoodustused moonutavad ressursside jaotamist ja võivad põhjustada maksudest tingitud ülemääraseid investeeringuid teatavat liiki varadesse. Suurenenud on maksudega seotud keskkonnale kahjulikud toetused. Elektri- ja gaasiaktsiisi vähendamine eluasemete lepingute puhul, pakkudes samal ajal leibkondade toetust, soodustab pikas perspektiivis jätkuvalt fossiilkütuseid ning pärsib edasist mitmekesistamist ja energiasäästu. Liiklusummikute ja õhusaaste suurenevate probleemide taustal näib, et transpordimakse ja saastemakse kasutatakse liiga vähe. Laiem maksureform, mida valitsusel on kavas järk-järgult alustada 2024. aastaks, peaks vastuvõtmise ja rakendamise korral vähendama tööjõu maksukoormust ja mõningaid moonutusi. |
| --- | --- |

(29)

Maksukulude ulatuslik kasutamine, osaliselt kõrgete maksumäärade tasakaalustamiseks, tekitab ebatõhusust ning kaldub eelistama teatavat liiki töötasusid ja kulusid. See põhjustab majanduslikke, sotsiaalseid ja keskkonnamoonutusi. Eriskeemid, nagu toidutalongid, pendelrändetoetused või kinnipeetava maksu vabastus ületunnitöö, teadus- ja arendustegevuse töö ning öötöö ja vahetustega töö puhul, on eelarve jaoks kulukad ning on leitud, et need tekitavad ebatõhusust. Mõned üksikisiku tulumaksu mahaarvamised (nt teenusevautšerite mahaarvamine) toovad ebaproportsionaalselt suurt kasu suure sissetulekuga isikutele. Endiselt on olemas maksusoodustused kinnisvarainvesteeringutele föderaalsel tasandil (katastriväärtused, millega alahinnatakse tegelikku üüritulu, teise eluaseme laenuintresside mahaarvamise võimalus) ja piirkondlikul tasandil (chèque-habitat Valloonias). Need maksusoodustused moonutavad ressursside jaotamist ja võivad põhjustada maksudest tingitud ülemääraseid investeeringuid teatavat liiki varadesse. Suurenenud on maksudega seotud keskkonnale kahjulikud toetused. Elektri- ja gaasiaktsiisi vähendamine eluasemete lepingute puhul, pakkudes samal ajal leibkondade toetust, soodustab pikas perspektiivis jätkuvalt fossiilkütuseid ning pärsib edasist mitmekesistamist ja energiasäästu. Liiklusummikute ja õhusaaste suurenevate probleemide taustal näib, et transpordimakse ja saastemakse kasutatakse liiga vähe. Laiem maksureform, mida valitsusel on kavas järk-järgult alustada 2024. aastaks, peaks vastuvõtmise ja rakendamise korral vähendama tööjõu maksukoormust ja mõningaid moonutusi.

| (30) | Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks. Belgia taaste- ja vastupidavuskava rakendamine käib, kuid viivituste oht suureneb. Belgia ei ole veel esitanud maksetaotlust. Kiire ja püsiva rakendamise võimaldamiseks on vaja tõhusat juhtimist. Taaste- ja vastupidavuskava vaadatakse eeldatavasti läbi 2023. aastal, et lisada sellesse muu hulgas REPowerEU peatükk, võttes samal ajal arvesse rahastust Belgiale eraldatavate toetuste maksimaalsete eraldiste allapoole korrigeerimist. Uue REPowerEU peatüki kiire lisamine taaste- ja vastupidavuskavasse võimaldab rahastada täiendavaid reforme ja investeeringuid, et toetada Belgia strateegilisi eesmärke energia ja rohepöörde vallas. Belgia teatas 31. märtsil 2023 vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 14 lõikele 6 oma kavatsusest taotleda rahastust 1 024 900 000 eurot täiendavat laenutoetust. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline ja tulemuslik kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest. |
| --- | --- |

(30)

Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks. Belgia taaste- ja vastupidavuskava rakendamine käib, kuid viivituste oht suureneb. Belgia ei ole veel esitanud maksetaotlust. Kiire ja püsiva rakendamise võimaldamiseks on vaja tõhusat juhtimist. Taaste- ja vastupidavuskava vaadatakse eeldatavasti läbi 2023. aastal, et lisada sellesse muu hulgas REPowerEU peatükk, võttes samal ajal arvesse rahastust Belgiale eraldatavate toetuste maksimaalsete eraldiste allapoole korrigeerimist. Uue REPowerEU peatüki kiire lisamine taaste- ja vastupidavuskavasse võimaldab rahastada täiendavaid reforme ja investeeringuid, et toetada Belgia strateegilisi eesmärke energia ja rohepöörde vallas. Belgia teatas 31. märtsil 2023 vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 14 lõikele 6 oma kavatsusest taotleda rahastust 1 024 900 000 eurot täiendavat laenutoetust. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline ja tulemuslik kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest.

| (31) | Komisjon kiitis 2022. aastal heaks kõik Belgia ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid peale Euroopa Regionaalarengu Fondi pealinna Brüsseli piirkonna jaoks, mis võeti vastu 2023. aastal. Ühtekuuluvuspoliitika programmide kiire rakendamine vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga, sealhulgas REPowerEU peatükiga, on esmatähtis, et viia Belgias ellu rohe- ja digipööre, suurendada majanduslikku ja sotsiaalset vastupidavust ning tagada tasakaalustatud territoriaalne areng. |
| --- | --- |

(31)

Komisjon kiitis 2022. aastal heaks kõik Belgia ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid peale Euroopa Regionaalarengu Fondi pealinna Brüsseli piirkonna jaoks, mis võeti vastu 2023. aastal. Ühtekuuluvuspoliitika programmide kiire rakendamine vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga, sealhulgas REPowerEU peatükiga, on esmatähtis, et viia Belgias ellu rohe- ja digipööre, suurendada majanduslikku ja sotsiaalset vastupidavust ning tagada tasakaalustatud territoriaalne areng.

| (32) | Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas ning ühtekuuluvuspoliitika programmides käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Belgia silmitsi mitmete muude probleemidega, mis on seotud tööturu, haridussüsteemi, energiapoliitika ja roheüleminekuga. Vabade ametikohtade määr Belgias on praegu üks kõrgemaid liidus ja tööandjatel on üha raskem sobivate oskustega töötajaid tööle võtta. Piirkondlikud erinevused tööturul osalemises on siiski märkimisväärsed. Tööjõunappus on suur nii madala kui ka kõrge kvalifikatsiooniga kutsealadel ning nappus esineb mitmes sektoris, sealhulgas info- ja kommunikatsioonitehnoloogia, kutsealaste, tehniliste ja teaduslike töökohtade, majutuse ja tervishoiu valdkonnas. Teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika (STEM) eriala lõpetanute arv, eriti naiste seas, on endiselt väike ning nende osakaal kasvab aeglaselt, hoolimata sihtotstarbelistest teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika valdkonna tegevuskavadest. Oskuste mittevastavust tööturu vajadustele selgitab ka vähene osalemine täiskasvanuhariduses. Praegused täiskasvanuhariduse stiimulid ei pruugi jõuda madala haridustasemega inimesteni, kellele oskuste täiendamine võiks pakkuda paremaid töövõimalusi. Kvaliteetsed haridus- ja koolitussüsteemid, mis vastavad tööturu muutuvatele vajadustele, ning sihipärased täiend- ja ümberõppe meetmed on esmatähtsad, et vähendada oskuste nappust ning edendada töötajate kaasamist ja tööjõu ümberpaigutamist. Tööjõunappuse ja oskuste tööturu vajadustele mittevastavuse probleemi lahendamine on peamine vahend digipöördega tegelemiseks ja rohepöörde võimaldamiseks, aga ka liidu 2030. aasta peamiste tööhõive ja oskustega seotud eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

(32)

Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas ning ühtekuuluvuspoliitika programmides käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Belgia silmitsi mitmete muude probleemidega, mis on seotud tööturu, haridussüsteemi, energiapoliitika ja roheüleminekuga. Vabade ametikohtade määr Belgias on praegu üks kõrgemaid liidus ja tööandjatel on üha raskem sobivate oskustega töötajaid tööle võtta. Piirkondlikud erinevused tööturul osalemises on siiski märkimisväärsed. Tööjõunappus on suur nii madala kui ka kõrge kvalifikatsiooniga kutsealadel ning nappus esineb mitmes sektoris, sealhulgas info- ja kommunikatsioonitehnoloogia, kutsealaste, tehniliste ja teaduslike töökohtade, majutuse ja tervishoiu valdkonnas. Teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika (STEM) eriala lõpetanute arv, eriti naiste seas, on endiselt väike ning nende osakaal kasvab aeglaselt, hoolimata sihtotstarbelistest teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika valdkonna tegevuskavadest. Oskuste mittevastavust tööturu vajadustele selgitab ka vähene osalemine täiskasvanuhariduses. Praegused täiskasvanuhariduse stiimulid ei pruugi jõuda madala haridustasemega inimesteni, kellele oskuste täiendamine võiks pakkuda paremaid töövõimalusi. Kvaliteetsed haridus- ja koolitussüsteemid, mis vastavad tööturu muutuvatele vajadustele, ning sihipärased täiend- ja ümberõppe meetmed on esmatähtsad, et vähendada oskuste nappust ning edendada töötajate kaasamist ja tööjõu ümberpaigutamist. Tööjõunappuse ja oskuste tööturu vajadustele mittevastavuse probleemi lahendamine on peamine vahend digipöördega tegelemiseks ja rohepöörde võimaldamiseks, aga ka liidu 2030. aasta peamiste tööhõive ja oskustega seotud eesmärkide saavutamiseks.

| (33) | Lisaks maksu- ja hüvitissüsteemist tulenevate töötamist pärssivate tegurite vähendamisele võivad tõhusamad ja sihipärasemad aktiveerimismeetmed aidata vallandada suure kasutamata tööjõupotentsiaali ning leevendada kasvavat tööjõu ja oskuste nappust. Ebasoodsas olukorras olevad rühmad, sealhulgas madala haridustasemega, rändetaustaga või puudega inimesed, on tööturule vähem integreeritud. Keskmiselt on töötuselt või mitteaktiivsuselt tööellu ülemineku määr madal. See viitab sellele, et aktiivse tööturupoliitika tõhusust on võimalik veelgi suurendada, eelkõige süstemaatilisemate hindamiste ja integreeritud võimaluste abil tööotsijate jaoks, kellel on mitmeid takistusi töö leidmisel. Tööhõive määra edasiseks suurendamiseks on vaja rakendada ka poliitikat, et edendada pikaajalisel haiguspuhkusel olevate töötajate (eelkõige läbipõlemise ja depressiooni tõttu (25 % juhtudest)), kes praegu ületavad suurel määral töötute arvu, taasintegreerumist. |
| --- | --- |

(33)

Lisaks maksu- ja hüvitissüsteemist tulenevate töötamist pärssivate tegurite vähendamisele võivad tõhusamad ja sihipärasemad aktiveerimismeetmed aidata vallandada suure kasutamata tööjõupotentsiaali ning leevendada kasvavat tööjõu ja oskuste nappust. Ebasoodsas olukorras olevad rühmad, sealhulgas madala haridustasemega, rändetaustaga või puudega inimesed, on tööturule vähem integreeritud. Keskmiselt on töötuselt või mitteaktiivsuselt tööellu ülemineku määr madal. See viitab sellele, et aktiivse tööturupoliitika tõhusust on võimalik veelgi suurendada, eelkõige süstemaatilisemate hindamiste ja integreeritud võimaluste abil tööotsijate jaoks, kellel on mitmeid takistusi töö leidmisel. Tööhõive määra edasiseks suurendamiseks on vaja rakendada ka poliitikat, et edendada pikaajalisel haiguspuhkusel olevate töötajate (eelkõige läbipõlemise ja depressiooni tõttu (25 % juhtudest)), kes praegu ületavad suurel määral töötute arvu, taasintegreerumist.

| (34) | Tööjõunappuse ja oskuste tööturu vajadustele mittevastavusega seotud probleemid puudutavad haridussüsteemi tulemuslikkust, kaasavust ja võrdsust, võttes arvesse ka avaliku sektori suuri kulutusi haridusele. Õpitulemuste vaheline lõhe on tihedalt seotud õpilaste sotsiaal-majandusliku ja rändetaustaga ning on üks liidu suurimaid, põhjustades hariduses ebavõrdsust. Väga oluline on suurendada kutsehariduse ja -koolituse vastavust tööturu vajadustele ning atraktiivsust. Õpetaja elukutse tugevdamine, pakkudes paremat õpetajate koolitust ja pidevat kutsealast arengut ning töötades välja paindlikumad ja atraktiivsemad karjäärivõimalused, aitaks vähendada kvalifitseeritud õpetajate kasvavat puudust, mis võib veelgi suurendada olemasolevat haridusalast ebavõrdsust. Hiljuti on astutud või on kavas astuda samme õpetajaameti tugevdamiseks. Oluline on jätkata nende meetmete rakendamist ja jälgida nende mõju. |
| --- | --- |

(34)

Tööjõunappuse ja oskuste tööturu vajadustele mittevastavusega seotud probleemid puudutavad haridussüsteemi tulemuslikkust, kaasavust ja võrdsust, võttes arvesse ka avaliku sektori suuri kulutusi haridusele. Õpitulemuste vaheline lõhe on tihedalt seotud õpilaste sotsiaal-majandusliku ja rändetaustaga ning on üks liidu suurimaid, põhjustades hariduses ebavõrdsust. Väga oluline on suurendada kutsehariduse ja -koolituse vastavust tööturu vajadustele ning atraktiivsust. Õpetaja elukutse tugevdamine, pakkudes paremat õpetajate koolitust ja pidevat kutsealast arengut ning töötades välja paindlikumad ja atraktiivsemad karjäärivõimalused, aitaks vähendada kvalifitseeritud õpetajate kasvavat puudust, mis võib veelgi suurendada olemasolevat haridusalast ebavõrdsust. Hiljuti on astutud või on kavas astuda samme õpetajaameti tugevdamiseks. Oluline on jätkata nende meetmete rakendamist ja jälgida nende mõju.

| (35) | Imporditud fossiilkütused katavad umbes 70 % Belgia sisemaisest energia kogutarbimisest. 2021. aastal moodustas nafta 45 % Belgia energiaallikate jaotusest ja maagaas 23 %. 2022. aasta augustist kuni 2023. aasta märtsini vähenes Belgia maagaasi tarbimine võrreldes viimase viie aasta sama perioodi keskmise gaasitarbimisega 15 %, mis vastas nõukogu määruses (EL) 2022/1369 (17) seatud vähendamiseesmärgile (15 %). Belgia võiks jätkata jõupingutusi gaasinõudluse ajutiseks vähendamiseks kuni 31. märtsini 2024, vastavalt nõukogu määrusele (EL) 2023/706 (18). Taastuvenergia moodustas 2021. aastal energia lõpptarbimisest vaid 13 %. Belgia peab 2030. aastaks märkimisväärselt suurendama taastuvenergia eesmärki, mis on praegu 17,5 % ja mida komisjoni 2020. aasta hinnangus peetakse väheambitsioonikaks, et kajastada liidu ambitsioonikamaid eesmärke. Selleks et tulla toime tuumaenergia kavandatud vähendamisega ja elektrinõudluse prognoositava suurenemisega, tuleb märkimisväärselt suurendada energiatõhusust ja taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia osakaalu. Maismaa tuuleenergia projektide arendust ja sellega seotud elektrivõrgu laiendamist takistavad aga endiselt suuresti üldsuse vähene heakskiit ning loamenetlustega seotud pikad viivitused, eriti korduvate ja aeganõudvate kaebemenetluste tõttu. Täiendavaid meetmeid saab võtta maismaa tuuleenergia kasutuselevõtu kiirendamiseks ja sellega seotud võrgu tugevdamiseks. Ruumiline planeerimine ning lennujaamadest, radaritest ja militaartsoonidest tuuleturbiinide minimaalse kauguse eeskirjade läbivaatamine võib vabastada rohkem ruumi tuuleenergia kasutamiseks. Lisaks saaks lubade andmist lihtsustada, andes tuule- ja võrgutaristu projektidele ülekaaluka avaliku huvi staatuse ja menetledes taotlusi kiiremini. Kohalike omavalitsuste ja kodanike osalemine taastuvenergia tootmise projektides võib suurendada omaksvõttu kohalikul tasandil.
  Katusele paigaldatavate päikeseenergiaseadmete (nii väikese- kui ka suuremahuliste seadmete) laiendamist saaks veelgi soodustada reformide vastuvõtmisega, millega nähakse ette siduvad nõuded suurtele üldkasutatavatele ja ärihoonetele, stiimulid üürileandjatele ning õigusraamistikud, mis hõlbustavad energia jagamist. Lisaks võiks edendada omatarbimise ja nõudluse poole paindlikkust. Integreeritumate ja järjepidevamate kümneaastase tähtajaga elektrivõrkude investeerimiskavade ennetav väljatöötamine võib ära hoida viivitusi uute tuuleenergiaprojektide (ja muude taastuvate energiaallikate) ja lõppkasutajate (soojuspumbad, elektriautode laadimispunktid) ühendamisel ning peaks ennetama tööstusliku elektritarbimise eeldatavat suurenemist. |
| --- | --- |

(35)

Imporditud fossiilkütused katavad umbes 70 % Belgia sisemaisest energia kogutarbimisest. 2021. aastal moodustas nafta 45 % Belgia energiaallikate jaotusest ja maagaas 23 %. 2022. aasta augustist kuni 2023. aasta märtsini vähenes Belgia maagaasi tarbimine võrreldes viimase viie aasta sama perioodi keskmise gaasitarbimisega 15 %, mis vastas nõukogu määruses (EL) 2022/1369 (17) seatud vähendamiseesmärgile (15 %). Belgia võiks jätkata jõupingutusi gaasinõudluse ajutiseks vähendamiseks kuni 31. märtsini 2024, vastavalt nõukogu määrusele (EL) 2023/706 (18). Taastuvenergia moodustas 2021. aastal energia lõpptarbimisest vaid 13 %. Belgia peab 2030. aastaks märkimisväärselt suurendama taastuvenergia eesmärki, mis on praegu 17,5 % ja mida komisjoni 2020. aasta hinnangus peetakse väheambitsioonikaks, et kajastada liidu ambitsioonikamaid eesmärke. Selleks et tulla toime tuumaenergia kavandatud vähendamisega ja elektrinõudluse prognoositava suurenemisega, tuleb märkimisväärselt suurendada energiatõhusust ja taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia osakaalu. Maismaa tuuleenergia projektide arendust ja sellega seotud elektrivõrgu laiendamist takistavad aga endiselt suuresti üldsuse vähene heakskiit ning loamenetlustega seotud pikad viivitused, eriti korduvate ja aeganõudvate kaebemenetluste tõttu. Täiendavaid meetmeid saab võtta maismaa tuuleenergia kasutuselevõtu kiirendamiseks ja sellega seotud võrgu tugevdamiseks. Ruumiline planeerimine ning lennujaamadest, radaritest ja militaartsoonidest tuuleturbiinide minimaalse kauguse eeskirjade läbivaatamine võib vabastada rohkem ruumi tuuleenergia kasutamiseks. Lisaks saaks lubade andmist lihtsustada, andes tuule- ja võrgutaristu projektidele ülekaaluka avaliku huvi staatuse ja menetledes taotlusi kiiremini. Kohalike omavalitsuste ja kodanike osalemine taastuvenergia tootmise projektides võib suurendada omaksvõttu kohalikul tasandil.

Katusele paigaldatavate päikeseenergiaseadmete (nii väikese- kui ka suuremahuliste seadmete) laiendamist saaks veelgi soodustada reformide vastuvõtmisega, millega nähakse ette siduvad nõuded suurtele üldkasutatavatele ja ärihoonetele, stiimulid üürileandjatele ning õigusraamistikud, mis hõlbustavad energia jagamist. Lisaks võiks edendada omatarbimise ja nõudluse poole paindlikkust. Integreeritumate ja järjepidevamate kümneaastase tähtajaga elektrivõrkude investeerimiskavade ennetav väljatöötamine võib ära hoida viivitusi uute tuuleenergiaprojektide (ja muude taastuvate energiaallikate) ja lõppkasutajate (soojuspumbad, elektriautode laadimispunktid) ühendamisel ning peaks ennetama tööstusliku elektritarbimise eeldatavat suurenemist.

| (36) | Edasised poliitilised reformid ja täiendavad investeeringud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks energeetika-, tööstus-, ehitus- ja transpordisektoris aitaksid vähendada Belgia suurt üldist sõltuvust fossiilkütuste impordist. Energiatõhususe suurendamist tööstuses saaks stimuleerida vabatahtlike kokkulepete parandamisega, energiasäästu ja CO2 heite vähendamise kavade kasutuselevõtuga suurimate fossiilkütuste kasutajate jaoks, elektrifitseerimise stimuleerimisega ja tööstuslike soojuspumpade kasutuselevõtuga ning ringmajandusel põhinevate tootmismeetodite edasise integreerimisega. Belgial on oht, et ta ei saavuta 2030. aastaks seatud renoveerimis- ja energiatõhususe eesmärke. Fossiilkütuste tarbimise vähendamine hoonetes on endiselt märkimisväärne probleem. Seepärast tuleks praeguseid investeeringuid energiatõhusaks renoveerimiseks suurendada ja täiendada selliste poliitikareformidega nagu fossiilkütuste keelustamine uutes hoonetes, kohustuslik energiatõhus renoveerimine, fossiilkütustel põhineva kütte järkjärguline kaotamine ning stiimulite nihkumine vähese CO2 heitega küttelahendustele, nagu soojuspumbad ja soojusvõrgud, mida varustatakse taaskasutatud ja taastuvenergiaga. Sellega peaks kaasnema hariduse ja koolituse kohandamine asjakohaste esilekerkivate roheliste tehniliste oskustega ning piisavate ja asjakohaste oskustega tehnikute ja ehitustöötajate tagamine. Transpordisektoris moodustab suure osa Belgia naftatarbimisest isiklike sõiduautode kasutamine. Pehme liikuvuse edendamine (nt jalgrattasõit ja jagatud liikuvus) ja ühistranspordi kasutamine aitaks vähendada isiklike sõiduautode kasutamist ja seega ka liikluse ülekoormatusega seotud kulusid. 2022. aastal suurenes jalgrattasõit kui töölesõidu meetod, eelkõige Flandrias ja Brüsselis, tänu pidevatele investeeringutele jalgrattataristusse, edendamisalgatustesse ja sihipärastesse stiimulitesse. Siiski on veel arenguruumi, et sellist pehmet liikuvust veelgi soodustada, investeerides jalgrattataristusse ja jalgratturite liiklusohutusse. Ühistranspordi kasutamine ei ole pärast COVID-19 kriisi veel täielikult taastunud ning seda saaks veelgi edendada linnalähi- ja linnadevaheliste teenuste parandamise, sõidukipargi uuendamise investeeringute ja teenuste suurema sagedusega. |
| --- | --- |

(36)

Edasised poliitilised reformid ja täiendavad investeeringud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks energeetika-, tööstus-, ehitus- ja transpordisektoris aitaksid vähendada Belgia suurt üldist sõltuvust fossiilkütuste impordist. Energiatõhususe suurendamist tööstuses saaks stimuleerida vabatahtlike kokkulepete parandamisega, energiasäästu ja CO2 heite vähendamise kavade kasutuselevõtuga suurimate fossiilkütuste kasutajate jaoks, elektrifitseerimise stimuleerimisega ja tööstuslike soojuspumpade kasutuselevõtuga ning ringmajandusel põhinevate tootmismeetodite edasise integreerimisega. Belgial on oht, et ta ei saavuta 2030. aastaks seatud renoveerimis- ja energiatõhususe eesmärke. Fossiilkütuste tarbimise vähendamine hoonetes on endiselt märkimisväärne probleem. Seepärast tuleks praeguseid investeeringuid energiatõhusaks renoveerimiseks suurendada ja täiendada selliste poliitikareformidega nagu fossiilkütuste keelustamine uutes hoonetes, kohustuslik energiatõhus renoveerimine, fossiilkütustel põhineva kütte järkjärguline kaotamine ning stiimulite nihkumine vähese CO2 heitega küttelahendustele, nagu soojuspumbad ja soojusvõrgud, mida varustatakse taaskasutatud ja taastuvenergiaga. Sellega peaks kaasnema hariduse ja koolituse kohandamine asjakohaste esilekerkivate roheliste tehniliste oskustega ning piisavate ja asjakohaste oskustega tehnikute ja ehitustöötajate tagamine. Transpordisektoris moodustab suure osa Belgia naftatarbimisest isiklike sõiduautode kasutamine. Pehme liikuvuse edendamine (nt jalgrattasõit ja jagatud liikuvus) ja ühistranspordi kasutamine aitaks vähendada isiklike sõiduautode kasutamist ja seega ka liikluse ülekoormatusega seotud kulusid. 2022. aastal suurenes jalgrattasõit kui töölesõidu meetod, eelkõige Flandrias ja Brüsselis, tänu pidevatele investeeringutele jalgrattataristusse, edendamisalgatustesse ja sihipärastesse stiimulitesse. Siiski on veel arenguruumi, et sellist pehmet liikuvust veelgi soodustada, investeerides jalgrattataristusse ja jalgratturite liiklusohutusse. Ühistranspordi kasutamine ei ole pärast COVID-19 kriisi veel täielikult taastunud ning seda saaks veelgi edendada linnalähi- ja linnadevaheliste teenuste parandamise, sõidukipargi uuendamise investeeringute ja teenuste suurema sagedusega.

| (37) | Tööjõu ja oskuste nappus rohepöörde jaoks olulistes sektorites ja kutsealadel, sealhulgas nullnetotehnoloogiate tootmine, kasutuselevõtt ja hooldamine, tekitab probleeme üleminekul nullnetomajandusele. Kvaliteetsed haridus- ja koolitussüsteemid, mis vastavad tööturu muutuvatele vajadustele, ning sihipärased täiend- ja ümberõppe meetmed on esmatähtsad, et vähendada oskuste nappust ning edendada töötajate kaasamist ja tööjõu ümberpaigutamist. Kasutamata tööjõupakkumise rakendamiseks peavad kõnealused meetmed olema kättesaadavad eelkõige rohepöördest enim mõjutatud üksikisikutele ning sektorites ja piirkondades. 2022. aastal teatati tööjõunappusest mitme ameti puhul, mis nõuavad rohepöördeks erioskusi või -teadmisi, sealhulgas tsiviilehituse funktsioonid ja elektrijaamade käitajad. |
| --- | --- |

(37)

Tööjõu ja oskuste nappus rohepöörde jaoks olulistes sektorites ja kutsealadel, sealhulgas nullnetotehnoloogiate tootmine, kasutuselevõtt ja hooldamine, tekitab probleeme üleminekul nullnetomajandusele. Kvaliteetsed haridus- ja koolitussüsteemid, mis vastavad tööturu muutuvatele vajadustele, ning sihipärased täiend- ja ümberõppe meetmed on esmatähtsad, et vähendada oskuste nappust ning edendada töötajate kaasamist ja tööjõu ümberpaigutamist. Kasutamata tööjõupakkumise rakendamiseks peavad kõnealused meetmed olema kättesaadavad eelkõige rohepöördest enim mõjutatud üksikisikutele ning sektorites ja piirkondades. 2022. aastal teatati tööjõunappusest mitme ameti puhul, mis nõuavad rohepöördeks erioskusi või -teadmisi, sealhulgas tsiviilehituse funktsioonid ja elektrijaamade käitajad.

| (38) | Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2023. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (19) kajastub esitatud soovituses 1. |
| --- | --- |

(38)

Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2023. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (19) kajastub esitatud soovituses 1.

| (39) | Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et i) tagada võla jätkusuutlikkus ja hoiduda 2023. aastal kogunõudluse laiapõhjalisest toetamisest, suunata paremini kõrgete energiahindade mõju leevendamiseks võetavaid eelarvemeetmeid ning kaaluda asjakohaseid viise toetuse lõpetamiseks, kui energiahinnasurve väheneb; ii) säilitada avaliku sektori investeeringute kõrge tase ja edendada erainvesteeringuid, et toetada rohe- ja digipööret; iii) toetada palgasuundumusi, mis leevendavad ostujõu vähenemist, piirates samal ajal teisest mõju inflatsioonile, tõhustada veelgi aktiivset tööturupoliitikat ja leevendada oskuste nappust; iv) parandada ettevõtluskeskkonda ja tagada, et ettevõtetele antav energiatoetus on kulutõhus, ajutine, suunatud elujõulistele ettevõtetele ja säilitab stiimulid rohepöördeks, ning v) säilitada makromajanduslik finantsstabiilsus ja jälgida riske, jätkates samal ajal tööd pangandusliidu väljakujundamiseks. Belgia puhul aitavad soovitused 1, 2, 3 ja 4 rakendada esimest, teist ja kolmandat soovitust, mis on sätestatud 2023. aasta euroala käsitlevas soovituses, |
| --- | --- |

(39)

Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et i) tagada võla jätkusuutlikkus ja hoiduda 2023. aastal kogunõudluse laiapõhjalisest toetamisest, suunata paremini kõrgete energiahindade mõju leevendamiseks võetavaid eelarvemeetmeid ning kaaluda asjakohaseid viise toetuse lõpetamiseks, kui energiahinnasurve väheneb; ii) säilitada avaliku sektori investeeringute kõrge tase ja edendada erainvesteeringuid, et toetada rohe- ja digipööret; iii) toetada palgasuundumusi, mis leevendavad ostujõu vähenemist, piirates samal ajal teisest mõju inflatsioonile, tõhustada veelgi aktiivset tööturupoliitikat ja leevendada oskuste nappust; iv) parandada ettevõtluskeskkonda ja tagada, et ettevõtetele antav energiatoetus on kulutõhus, ajutine, suunatud elujõulistele ettevõtetele ja säilitab stiimulid rohepöördeks, ning v) säilitada makromajanduslik finantsstabiilsus ja jälgida riske, jätkates samal ajal tööd pangandusliidu väljakujundamiseks. Belgia puhul aitavad soovitused 1, 2, 3 ja 4 rakendada esimest, teist ja kolmandat soovitust, mis on sätestatud 2023. aasta euroala käsitlevas soovituses,

SOOVITAB Belgial võtta 2023. ja 2024. aastal järgmisi meetmeid.

1.

Tagada konservatiivne eelarvepoliitika, eelkõige piirates riiklikult rahastatavate esmaste netokulude nominaalset kasvu 2024. aastal kuni 2 %ni (20).

Säilitada riiklikult rahastatavad avaliku sektori investeeringud ning tagada rahastust antavate toetuste ja muude liidu vahendite tulemuslik kasutuselevõtt, eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks.

Jätkata pärast 2024. aastat keskpika perioodi eelarvestrateegia rakendamist, mis hõlmab järkjärgulist ja kestlikku konsolideerimist koos investeeringute ja reformidega, mis soodustavad hoogsamat kestlikku majanduskasvu, et saavutada keskpikas perspektiivis usaldusväärne eelarvepositsioon.

Suurendada jõupingutusi pikaajalise hoolduse tõhususe parandamiseks. Püüda reformida maksu- ja hüvitiste süsteemid, et vähendada töötamist takistavaid asjaolusid, nihutades maksukoormuse tööjõult mujale ning lihtsustades maksu- ja hüvitiste süsteemi. Vaadata läbi maksukulud, et vähendada nende majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast kahjulikku mõju.

2.

Tagada tõhus juhtimine, et võimaldada taaste- ja vastupidavuskava kiiret ja järjepidevat rakendamist. Viia kiiresti lõpule töö kava „REPowerEU“ peatükiga, eesmärgiga alustada kiiresti selle rakendamist. Jätkata ühtekuuluvuspoliitika programmide kiiret rakendamist täielikus vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga.

3.

Tegeleda tööjõunappuse ja oskuste tööturu vajadustele mittevastavuse probleemiga, eelkõige tugevdades aktiveerimispoliitikat (sealhulgas nõustamist), et integreerida ebasoodsas olukorras olevad rühmad tööturule. Parandada haridus- ja koolitussüsteemide tulemuslikkust ja võrdseid võimalusi ning jätkata reforme õpetajaameti tugevdamiseks.

4.

Vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest, suurendades energiatõhusust ja vähendades fossiilkütuste kasutamist hoonetes, stimuleerides veelgi tööstuse CO2 heite vähendamist ning edendades ühistranspordi ja pehme liikuvuse kasutamist ja pakkumist. Kiirendada taastuvenergia ja sellega seotud võrgutaristu kasutuselevõttu, lihtsustades veelgi loamenetlusi, sealhulgas lühendades apellatsioonimenetluste kestust, ning võttes vastu õigusraamistikud, et veelgi hoogustada investeeringuid taastuvenergiarajatistesse ja hõlbustada energia jagamist. Suurendada poliitilisi jõupingutusi rohepöördeks vajalike oskuste ja pädevuste pakkumiseks ja omandamiseks.

Brüssel, 14. juuli 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 25).

3

(4)  Nõukogu 16. mai 2023. aasta soovitus euroala majanduspoliitika kohta (ELT C 180, 23.5.2023, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. veebruari 2023. aasta määrus (EL) 2023/435, millega muudetakse määrust (EL) 2021/241 riiklike taaste- ja vastupidavuskavade REPowerEU peatükkide osas ning määrusi (EL) nr 1303/2013, (EL) 2021/1060 ja (EL) 2021/1755 ning direktiivi 2003/87/EÜ (ELT L 63, 28.2.2023, lk 1).

5

(6)  ST 10161/21 INIT; ST 10161/21 ADD 1.

6

(7)  Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitus, milles esitatakse nõukogu arvamus Belgia 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 304, 29.7.2021, lk 1).

7

(8)  Eelarvepoliitikat mõõdetakse esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse rahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavaid kulusid. Üksikasjalikum teave on esitatud eelarvestatistikatabelite tekstikastis 1.

8

(9)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud andsid neutraalse panuse 0 protsendipunkti SKPst.

9

(10)  See näitaja kajastab nende meetmete aastaste eelarvekulude taset, sealhulgas jooksvaid tulusid ja kulusid ning asjakohasel juhul kapitalikulumeetmeid.

10

(11)  Nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitus, milles käsitletakse Belgia 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Belgia 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 334, 1.9.2022, lk 1).

11

(12)  Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on Belgia keskpika perioodi (kümne aasta keskmine) nominaalne potentsiaalne SKP kasv hinnanguliselt 5,4 %.

12

(13)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma ekspansiivse panuse 0,1 protsendipunkti SKPst.

13

(14)  Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikkel 5 nõuab ka kohandamist rohkem kui 0,5 % SKPst liikmesriikide puhul, kelle valitsemissektori võlg ületab 60 % SKPst või kelle võla jätkusuutlikkusega seotud riskid on suuremad.

14

(15)  Esmased netokulud on riiklikult rahastatavad kulud ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta ning need ei hõlma intressikulusid ega tsüklilisi töötuskulusid.

15

(16)  Euroopa Komisjon, 2021, rahvastiku vananemist käsitlev aruanne. Belgia pikaajalise hoolduse kulud ulatuvad prognooside kohaselt kulude lähenemise stsenaariumi ning kulude ja katvuse lähenemise stsenaariumi puhul 6 %ni SKPst.

16

(17)  Nõukogu 5. augusti 2022. aasta määrus (EL) 2022/1369, mis käsitleb gaasinõudluse vähendamise koordineeritud meetmeid (ELT L 206, 8.8.2022, lk 1).

17

(18)  Nõukogu 30. märtsi 2023. aasta määrus (EL) 2023/706, millega muudetakse määrust (EL) 2022/1369 seoses gaasinõudluse vähendamise meetmete nõudluse vähendamise perioodi pikendamisega ning nende meetmete rakendamise aruandluse ja seire tõhustamisega (ELT L 93, 31.3.2023, lk 1).

18

(19)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.

19

(20)  See vastab hinnangute kohaselt 2024. aastal struktuurse eelarvepositsiooni iga-aastasele parandamisele vähemalt 0,7 % SKPst, nagu on kirjeldatud põhjenduses 23.

20

---

SOOVITUSED

| 1.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/13 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/13

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

14. juuli 2023,

milles käsitletakse Bulgaaria 2023. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Bulgaaria 2023. aasta lähenemisprogrammi kohta

(2023/C 312/02)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (2) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu (edaspidi „rahastu“). Rahastust antakse liikmesriikidele rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. Kooskõlas Euroopa poolaasta prioriteetidega aitab rahastu kaasa majanduslikule ja kaasavale taastumisele ning kestlike ja majanduskasvu soodustavate reformide ja investeeringute tegemisele, eelkõige rohe- ja digipööret edendavate reformide ja investeeringute tegemisele, et muuta liikmesriikide majandus vastupidavamaks. Samuti aitab see tugevdada riigi rahandust ning hoogustada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis, parandada territoriaalset ühtekuuluvust liidus ja toetada Euroopa sotsiaalõiguste samba jätkuvat rakendamist. 30. juunil 2022 ajakohastati vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikele 2 rahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust. |
| --- | --- |

(1)

19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (2) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu (edaspidi „rahastu“). Rahastust antakse liikmesriikidele rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. Kooskõlas Euroopa poolaasta prioriteetidega aitab rahastu kaasa majanduslikule ja kaasavale taastumisele ning kestlike ja majanduskasvu soodustavate reformide ja investeeringute tegemisele, eelkõige rohe- ja digipööret edendavate reformide ja investeeringute tegemisele, et muuta liikmesriikide majandus vastupidavamaks. Samuti aitab see tugevdada riigi rahandust ning hoogustada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis, parandada territoriaalset ühtekuuluvust liidus ja toetada Euroopa sotsiaalõiguste samba jätkuvat rakendamist. 30. juunil 2022 ajakohastati vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikele 2 rahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.

| (2) | 22. novembril 2022 võttis komisjon vastu 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2023) algust. 23. märtsil 2023 kiitis Euroopa Ülemkogu heaks 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid, mis on koondunud konkurentsivõimelise kestlikkuse nelja mõõtme ümber. 22. novembril 2022 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (3) alusel vastu ka 2023. aasta häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Bulgaariat ühe liikmesriigina, kus võib esineda tasakaalustamatus või kus võib esineda oht selle tekkimiseks. Seetõttu ei ole põhjalik analüüs vajalik. Komisjon võttis vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2023. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. Nõukogu võttis 16. mail 2023 vastu euroala majanduspoliitikat käsitleva soovituse (4) ja 13. märtsil 2023 ühise tööhõivearuande. |
| --- | --- |

(2)

22. novembril 2022 võttis komisjon vastu 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2023) algust. 23. märtsil 2023 kiitis Euroopa Ülemkogu heaks 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid, mis on koondunud konkurentsivõimelise kestlikkuse nelja mõõtme ümber. 22. novembril 2022 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (3) alusel vastu ka 2023. aasta häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Bulgaariat ühe liikmesriigina, kus võib esineda tasakaalustamatus või kus võib esineda oht selle tekkimiseks. Seetõttu ei ole põhjalik analüüs vajalik. Komisjon võttis vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2023. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. Nõukogu võttis 16. mail 2023 vastu euroala majanduspoliitikat käsitleva soovituse (4) ja 13. märtsil 2023 ühise tööhõivearuande.

| (3) | Kuigi liidu riikide majandus on olnud märkimisväärselt vastupidav, avaldab geopoliitiline kontekst jätkuvalt negatiivset mõju. Kuna liit toetab kindlalt Ukrainat, keskendutakse liidu majandus- ja sotsiaalpoliitika tegevuskavas sellele, et vähendada lühiajalises perspektiivis energiašokkide negatiivset mõju nii haavatavatele leibkondadele kui ka ettevõtetele ning jätkata jõupingutusi, et viia ellu rohe- ja digipööre, toetada kestlikku ja kaasavat majanduskasvu, tagada makromajanduslik stabiilsus ja suurendada vastupidavust keskpikas perspektiivis. Samuti keskendutakse selles jõuliselt liidu konkurentsivõime ja tootlikkuse suurendamisele. |
| --- | --- |

(3)

Kuigi liidu riikide majandus on olnud märkimisväärselt vastupidav, avaldab geopoliitiline kontekst jätkuvalt negatiivset mõju. Kuna liit toetab kindlalt Ukrainat, keskendutakse liidu majandus- ja sotsiaalpoliitika tegevuskavas sellele, et vähendada lühiajalises perspektiivis energiašokkide negatiivset mõju nii haavatavatele leibkondadele kui ka ettevõtetele ning jätkata jõupingutusi, et viia ellu rohe- ja digipööre, toetada kestlikku ja kaasavat majanduskasvu, tagada makromajanduslik stabiilsus ja suurendada vastupidavust keskpikas perspektiivis. Samuti keskendutakse selles jõuliselt liidu konkurentsivõime ja tootlikkuse suurendamisele.

| (4) | 1. veebruaril 2023 avaldas komisjon teatise „Rohelise kokkuleppe tööstuskava kliimaneutraalsuse ajastuks“ (edaspidi „rohelise kokkuleppe tööstuskava“). Rohelise kokkuleppe tööstuskava eesmärk on edendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet ja toetada kiiret üleminekut kliimaneutraalsusele. See täiendab Euroopa rohelise kokkuleppe ja kava „REPowerEU“ raames tehtavaid jõupingutusi. Sellega tahetakse samuti luua keskkond, mis aitaks paremini suurendada liidu tootmisvõimsust nullnetotehnoloogia ja toodete osas, mida on vaja liidu ambitsioonikate kliimaeesmärkide saavutamiseks, samuti tagada juurdepääs asjakohastele kriitilise tähtsusega toorainetele, sealhulgas mitmekesistades hankimist, kasutades parimal viisil liikmesriikide maavarasid ja maksimeerides toorainete ringlussevõttu. Rohelise kokkuleppe tööstuskava põhineb neljal sambal: prognoositav ja lihtsam õigusraamistik, kiirem juurdepääs rahastusele, oskuste edendamine ning avatud kaubandus tarneahelate vastupidavuse tagamiseks. Komisjon avaldas 16. märtsil 2023 ka teatise „ELi pikaajaline konkurentsivõime: pilk 2030. aasta järgsesse aega“, milles on esitatud üheksa üksteist tugevdavat tegurit koos eesmärgiga luua majanduskasvu soodustav õigusraamistik. Teatises seatakse poliitilised prioriteedid, mille eesmärk on aktiivselt tagada struktuursed parandused, sihipärased investeeringud ja reguleerivad meetmed liidu ja selle liikmesriikide pikaajalise konkurentsivõime edendamiseks. Allpool esitatud soovitused aitavad neid prioriteete ellu viia. |
| --- | --- |

(4)

1. veebruaril 2023 avaldas komisjon teatise „Rohelise kokkuleppe tööstuskava kliimaneutraalsuse ajastuks“ (edaspidi „rohelise kokkuleppe tööstuskava“). Rohelise kokkuleppe tööstuskava eesmärk on edendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet ja toetada kiiret üleminekut kliimaneutraalsusele. See täiendab Euroopa rohelise kokkuleppe ja kava „REPowerEU“ raames tehtavaid jõupingutusi. Sellega tahetakse samuti luua keskkond, mis aitaks paremini suurendada liidu tootmisvõimsust nullnetotehnoloogia ja toodete osas, mida on vaja liidu ambitsioonikate kliimaeesmärkide saavutamiseks, samuti tagada juurdepääs asjakohastele kriitilise tähtsusega toorainetele, sealhulgas mitmekesistades hankimist, kasutades parimal viisil liikmesriikide maavarasid ja maksimeerides toorainete ringlussevõttu. Rohelise kokkuleppe tööstuskava põhineb neljal sambal: prognoositav ja lihtsam õigusraamistik, kiirem juurdepääs rahastusele, oskuste edendamine ning avatud kaubandus tarneahelate vastupidavuse tagamiseks. Komisjon avaldas 16. märtsil 2023 ka teatise „ELi pikaajaline konkurentsivõime: pilk 2030. aasta järgsesse aega“, milles on esitatud üheksa üksteist tugevdavat tegurit koos eesmärgiga luua majanduskasvu soodustav õigusraamistik. Teatises seatakse poliitilised prioriteedid, mille eesmärk on aktiivselt tagada struktuursed parandused, sihipärased investeeringud ja reguleerivad meetmed liidu ja selle liikmesriikide pikaajalise konkurentsivõime edendamiseks. Allpool esitatud soovitused aitavad neid prioriteete ellu viia.

| (5) | 2023. aastal jätkub majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta areng kooskõlas rahastu rakendamisega. Taaste- ja vastupidavuskavade täielik rakendamine on jätkuvalt oluline Euroopa poolaasta poliitiliste prioriteetide elluviimiseks, kuna kavades käsitletakse kõiki viimastel aastatel esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019., 2020. ja 2022. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mis on läbi vaadatud või mida on ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21. |
| --- | --- |

(5)

2023. aastal jätkub majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta areng kooskõlas rahastu rakendamisega. Taaste- ja vastupidavuskavade täielik rakendamine on jätkuvalt oluline Euroopa poolaasta poliitiliste prioriteetide elluviimiseks, kuna kavades käsitletakse kõiki viimastel aastatel esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019., 2020. ja 2022. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mis on läbi vaadatud või mida on ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21.

| (6) | 27. veebruaril 2023 vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2023/435 (5) (edaspidi „REPowerEU määrus“) eesmärk on kaotada kiiresti järkjärguliselt liidu sõltuvus Venemaa fossiilkütuste impordist. See aitab tugevdada energiajulgeolekut ja mitmekesistada liidu energiavarustust ning suurendada samal ajal taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, energiasalvestusvõimsust ja energiatõhusust. REPowerEU määrus võimaldab liikmesriikidel lisada oma riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse uue REPowerEU peatüki, et rahastada olulisi reforme ja investeeringuid, mis aitavad saavutada REPowerEU eesmärke. Samuti aitavad kõnealused reformid ja investeeringud suurendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet, nagu on kirjeldatud rohelise kokkuleppe tööstuskavas, ja käsitleda energiaalaseid riigipõhiseid soovitusi, mis esitati liikmesriikidele 2022. aastal ja esitatakse neile asjakohasel juhul ka 2023. aastal. REPowerEU määrusega kehtestatakse uus tagastamatu rahalise toetuse kategooria, mille kaudu saavad liikmesriigid rahastada taaste- ja vastupidavuskavade raames uusi energiaga seotud reforme ja investeeringuid. |
| --- | --- |

(6)

27. veebruaril 2023 vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2023/435 (5) (edaspidi „REPowerEU määrus“) eesmärk on kaotada kiiresti järkjärguliselt liidu sõltuvus Venemaa fossiilkütuste impordist. See aitab tugevdada energiajulgeolekut ja mitmekesistada liidu energiavarustust ning suurendada samal ajal taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, energiasalvestusvõimsust ja energiatõhusust. REPowerEU määrus võimaldab liikmesriikidel lisada oma riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse uue REPowerEU peatüki, et rahastada olulisi reforme ja investeeringuid, mis aitavad saavutada REPowerEU eesmärke. Samuti aitavad kõnealused reformid ja investeeringud suurendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet, nagu on kirjeldatud rohelise kokkuleppe tööstuskavas, ja käsitleda energiaalaseid riigipõhiseid soovitusi, mis esitati liikmesriikidele 2022. aastal ja esitatakse neile asjakohasel juhul ka 2023. aastal. REPowerEU määrusega kehtestatakse uus tagastamatu rahalise toetuse kategooria, mille kaudu saavad liikmesriigid rahastada taaste- ja vastupidavuskavade raames uusi energiaga seotud reforme ja investeeringuid.

| (7) | 8. märtsil 2023 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse eelarvepoliitika suunised 2024. aastaks (edaspidi „8. märtsi 2023. aasta teatis“). Selle eesmärk on toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon tuletas meelde, et stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamine lõpetatakse 2023. aasta lõpus. Komisjon kutsus üles kohaldama 2023.–2024. aastal eelarvepoliitikat, mis tagab võla jätkusuutlikkuse keskpikas perspektiivis ja suurendab kestlikul viisil potentsiaalset majanduskasvu, ning kutsus liikmesriike üles määrama oma 2023. aasta stabiilsus- ja lähenemisprogrammides kindlaks, kuidas eelarvekavadega tagatakse keskpikas perspektiivis eelarvepuudujäägi aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse 3 % sisemajanduse koguproduktist (edaspidi „SKP“) järgimine ning võla usutav ja pidev vähendamine või selle hoidmine usaldusväärsel tasemel. Komisjon kutsus samuti liikmesriike üles kaotama järk-järgult riiklikud eelarvemeetmed, mis on kehtestatud leibkondade ja ettevõtete kaitsmiseks energiahinnašoki eest, ja alustama kõige vähem suunatud meetmetest. Komisjon märkis, et kui uue energiahinnasurve tõttu on vaja toetusmeetmeid pikendada, peaksid liikmesriikide sellised meetmed olema paremini suunatud haavatavatele leibkondadele ja ettevõtetele. Komisjon teatas, et eelarvesoovitused tuleks kvantifitseerida ja diferentseerida. Lisaks, nagu on kavandatud komisjoni 9. novembri 2022. aasta teatises ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniste kohta, sõnastatakse eelarvesoovitused esmaste netokulude põhjal. Komisjon soovitas, et kõik liikmesriigid jätkavad riiklikult rahastatavaid investeeringuid ning tagavad rahastu ning muude liidu vahendite tõhusa kasutamise, eelkõige seoses rohe- ja digipöördega ning vastupidavuseesmärkidega. Komisjon märkis, et teeb nõukogule ettepaneku, et kehtivate õigusnormide kohased ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal. |
| --- | --- |

(7)

8. märtsil 2023 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse eelarvepoliitika suunised 2024. aastaks (edaspidi „8. märtsi 2023. aasta teatis“). Selle eesmärk on toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon tuletas meelde, et stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamine lõpetatakse 2023. aasta lõpus. Komisjon kutsus üles kohaldama 2023.–2024. aastal eelarvepoliitikat, mis tagab võla jätkusuutlikkuse keskpikas perspektiivis ja suurendab kestlikul viisil potentsiaalset majanduskasvu, ning kutsus liikmesriike üles määrama oma 2023. aasta stabiilsus- ja lähenemisprogrammides kindlaks, kuidas eelarvekavadega tagatakse keskpikas perspektiivis eelarvepuudujäägi aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse 3 % sisemajanduse koguproduktist (edaspidi „SKP“) järgimine ning võla usutav ja pidev vähendamine või selle hoidmine usaldusväärsel tasemel. Komisjon kutsus samuti liikmesriike üles kaotama järk-järgult riiklikud eelarvemeetmed, mis on kehtestatud leibkondade ja ettevõtete kaitsmiseks energiahinnašoki eest, ja alustama kõige vähem suunatud meetmetest. Komisjon märkis, et kui uue energiahinnasurve tõttu on vaja toetusmeetmeid pikendada, peaksid liikmesriikide sellised meetmed olema paremini suunatud haavatavatele leibkondadele ja ettevõtetele. Komisjon teatas, et eelarvesoovitused tuleks kvantifitseerida ja diferentseerida. Lisaks, nagu on kavandatud komisjoni 9. novembri 2022. aasta teatises ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniste kohta, sõnastatakse eelarvesoovitused esmaste netokulude põhjal. Komisjon soovitas, et kõik liikmesriigid jätkavad riiklikult rahastatavaid investeeringuid ning tagavad rahastu ning muude liidu vahendite tõhusa kasutamise, eelkõige seoses rohe- ja digipöördega ning vastupidavuseesmärkidega. Komisjon märkis, et teeb nõukogule ettepaneku, et kehtivate õigusnormide kohased ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal.

| (8) | 26. aprillil 2023 esitas komisjon seadusandlikud ettepanekud liidu majanduse juhtimise eeskirjade põhjalikuks reformimiseks. Ettepanekute põhieesmärk on parandada valitsemissektori võla jätkusuutlikkust ning edendada reformide ja investeeringute kaudu kõigis liikmesriikides kestlikku ja kaasavat majanduskasvu. Komisjon soovib ettepanekutega suurendada riikide isevastutust, lihtsustada raamistikku ja keskenduda enam keskpikale perioodile, millega kaasneb tõhus ja ühtsem täitmise tagamine. ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniseid käsitlevate nõukogu 14. märtsi 2023. aasta järelduste kohaselt on eesmärk viia seadusandlik töö lõpule 2023. aastal. |
| --- | --- |

(8)

26. aprillil 2023 esitas komisjon seadusandlikud ettepanekud liidu majanduse juhtimise eeskirjade põhjalikuks reformimiseks. Ettepanekute põhieesmärk on parandada valitsemissektori võla jätkusuutlikkust ning edendada reformide ja investeeringute kaudu kõigis liikmesriikides kestlikku ja kaasavat majanduskasvu. Komisjon soovib ettepanekutega suurendada riikide isevastutust, lihtsustada raamistikku ja keskenduda enam keskpikale perioodile, millega kaasneb tõhus ja ühtsem täitmise tagamine. ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniseid käsitlevate nõukogu 14. märtsi 2023. aasta järelduste kohaselt on eesmärk viia seadusandlik töö lõpule 2023. aastal.

| (9) | 15. oktoobril 2021 esitas Bulgaaria vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas sätestatud hindamissuunistega. 4. mail 2022 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse, millega kiidetakse heaks Bulgaaria taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnang (6). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Bulgaaria on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjaomased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud. |
| --- | --- |

(9)

15. oktoobril 2021 esitas Bulgaaria vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas sätestatud hindamissuunistega. 4. mail 2022 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse, millega kiidetakse heaks Bulgaaria taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnang (6). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Bulgaaria on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjaomased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud.

| (10) | 5. mail 2023 esitas Bulgaaria oma 2023. aasta riikliku reformikava ning oma 2023. aasta lähenemisprogrammi kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 8 lõikega 1. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2023. aasta riiklik reformikava ka Bulgaaria kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava täitmisel tehtud edusammude kohta. |
| --- | --- |

(10)

5. mail 2023 esitas Bulgaaria oma 2023. aasta riikliku reformikava ning oma 2023. aasta lähenemisprogrammi kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 8 lõikega 1. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2023. aasta riiklik reformikava ka Bulgaaria kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava täitmisel tehtud edusammude kohta.

| (11) | 24. mail 2023 avaldas komisjon Bulgaaria kohta 2023. aasta riigiaruande. Selles hinnati Bulgaaria edusamme nõukogu poolt aastatel 2019–2022 vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti kokkuvõte sellest, kuidas Bulgaaria on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Kõnealuse analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega. Samuti hinnati Bulgaaria edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kestliku arengu eesmärkide saavutamisel. |
| --- | --- |

(11)

24. mail 2023 avaldas komisjon Bulgaaria kohta 2023. aasta riigiaruande. Selles hinnati Bulgaaria edusamme nõukogu poolt aastatel 2019–2022 vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti kokkuvõte sellest, kuidas Bulgaaria on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Kõnealuse analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega. Samuti hinnati Bulgaaria edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

| (12) | Eurostati kinnitatud andmete kohaselt vähenes Bulgaaria valitsemissektori eelarvepuudujääk 3,9 %-lt SKPst 2021. aastal 2,8 %-le SKPst 2022. aastal, samas kui valitsemissektori võlg vähenes 23,9 %-lt SKPst 2021. aasta lõpus 22,9 %-le SKPst 2022. aasta lõpus. 24. mail 2023 avaldas komisjon aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Kõnealuses aruandes arutati Bulgaaria eelarveseisundit, kuna riigi valitsemissektori eelarvepuudujääk peaks kavakohaselt ületama 2023. aastal 3 % SKPst. Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägikriteerium ei ole täidetud. Kooskõlas 8. märtsi 2023. aasta teatisega ei teinud komisjon ettepanekut algatada 2023. aasta kevadel uued ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused. Seejärel märkis komisjon, et teeb nõukogule ettepaneku, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal. Bulgaaria peaks seda arvesse võtma oma 2023. aasta eelarve üle arutamisel ja selle täitmisel ning 2024. aasta eelarve koostamisel. |
| --- | --- |

(12)

Eurostati kinnitatud andmete kohaselt vähenes Bulgaaria valitsemissektori eelarvepuudujääk 3,9 %-lt SKPst 2021. aastal 2,8 %-le SKPst 2022. aastal, samas kui valitsemissektori võlg vähenes 23,9 %-lt SKPst 2021. aasta lõpus 22,9 %-le SKPst 2022. aasta lõpus. 24. mail 2023 avaldas komisjon aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Kõnealuses aruandes arutati Bulgaaria eelarveseisundit, kuna riigi valitsemissektori eelarvepuudujääk peaks kavakohaselt ületama 2023. aastal 3 % SKPst. Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägikriteerium ei ole täidetud. Kooskõlas 8. märtsi 2023. aasta teatisega ei teinud komisjon ettepanekut algatada 2023. aasta kevadel uued ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused. Seejärel märkis komisjon, et teeb nõukogule ettepaneku, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal. Bulgaaria peaks seda arvesse võtma oma 2023. aasta eelarve üle arutamisel ja selle täitmisel ning 2024. aasta eelarve koostamisel.

| (13) | Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud eelarvepoliitilised meetmed, mis on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. 2022. aastal hõlmasid sellised tulusid vähendavad eelarvepoliitilised meetmed vähendatud käibemaksumäärasid küttele ja gaasile ning madalamat aktsiisi elektrile ning maa- ja vedelgaasile, samas kui sellised kulusid suurendavad eelarvepoliitilised meetmed hõlmasid toetusi mitte-kodutarbijatele ja elektrijaotusvõrgu ettevõtjatele elektritarbimiseks ning leibkondadele maagaasi tarbimiseks, samuti kaugkütteettevõtjatele. Nende meetmete kulusid tasakaalustasid osaliselt energiatootjate ja -tarnijate ootamatule kasumile kehtestatud uued maksud, nimelt energeetikasektori riigiettevõtete ajutine erimaks. Komisjoni hinnangul oli kõnealuste meetmete eelarveline netokulu 2022. aastal 1,5 % SKPst. Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud ka Ukraina põgenike ajutise kaitsega seotud eelarvekulud, mis olid 2022. aastal hinnanguliselt 0,1 % SKPst. Samal ajal vähenesid COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete hinnangulised kulud 3,7 %-lt SKPst 2021. aastal 1,0 %-le SKPst 2022. aastal. |
| --- | --- |

(13)

Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud eelarvepoliitilised meetmed, mis on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. 2022. aastal hõlmasid sellised tulusid vähendavad eelarvepoliitilised meetmed vähendatud käibemaksumäärasid küttele ja gaasile ning madalamat aktsiisi elektrile ning maa- ja vedelgaasile, samas kui sellised kulusid suurendavad eelarvepoliitilised meetmed hõlmasid toetusi mitte-kodutarbijatele ja elektrijaotusvõrgu ettevõtjatele elektritarbimiseks ning leibkondadele maagaasi tarbimiseks, samuti kaugkütteettevõtjatele. Nende meetmete kulusid tasakaalustasid osaliselt energiatootjate ja -tarnijate ootamatule kasumile kehtestatud uued maksud, nimelt energeetikasektori riigiettevõtete ajutine erimaks. Komisjoni hinnangul oli kõnealuste meetmete eelarveline netokulu 2022. aastal 1,5 % SKPst. Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud ka Ukraina põgenike ajutise kaitsega seotud eelarvekulud, mis olid 2022. aastal hinnanguliselt 0,1 % SKPst. Samal ajal vähenesid COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete hinnangulised kulud 3,7 %-lt SKPst 2021. aastal 1,0 %-le SKPst 2022. aastal.

| (14) | 18. juunil 2021 soovitas nõukogu Bulgaarial (7) järgida 2022. aastal toetavat eelarvepoliitikat, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastust saadava impulsi toel, ning säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud. Samuti soovitas nõukogu Bulgaarial hoida riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasv kontrolli all. |
| --- | --- |

(14)

18. juunil 2021 soovitas nõukogu Bulgaarial (7) järgida 2022. aastal toetavat eelarvepoliitikat, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastust saadava impulsi toel, ning säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud. Samuti soovitas nõukogu Bulgaarial hoida riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasv kontrolli all.

| (15) | Komisjoni hinnangul oli eelarvepoliitika (8) 2022. aastal toetav (– 1,2 % SKPst), nagu nõukogu soovitas. Nagu nõukogu soovitas, jätkas Bulgaaria majanduse taastamise toetamist rahastust ning muudest liidu vahenditest rahastatavate investeeringutega. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatud kulude maht oli 2022. aastal 0,8 % SKPst (2021. aastal 0,9 % SKPst). Riiklikult rahastatavad investeeringud andsid eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,5 protsendipunkti (9). Seega säilitas Bulgaaria riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu nõukogu soovitas. Samal ajal andis riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,8 protsendipunkti. See ekspansiivne panus hõlmas energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud eelarvepoliitiliste meetmete täiendavat mõju (täiendav eelarveline netokulu 0,9 % SKPst) ning Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulusid (0,1 % SKPst). Seega hoidis Bulgaaria riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasvu piisavalt kontrolli all. |
| --- | --- |

(15)

Komisjoni hinnangul oli eelarvepoliitika (8) 2022. aastal toetav (– 1,2 % SKPst), nagu nõukogu soovitas. Nagu nõukogu soovitas, jätkas Bulgaaria majanduse taastamise toetamist rahastust ning muudest liidu vahenditest rahastatavate investeeringutega. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatud kulude maht oli 2022. aastal 0,8 % SKPst (2021. aastal 0,9 % SKPst). Riiklikult rahastatavad investeeringud andsid eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,5 protsendipunkti (9). Seega säilitas Bulgaaria riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu nõukogu soovitas. Samal ajal andis riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,8 protsendipunkti. See ekspansiivne panus hõlmas energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud eelarvepoliitiliste meetmete täiendavat mõju (täiendav eelarveline netokulu 0,9 % SKPst) ning Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulusid (0,1 % SKPst). Seega hoidis Bulgaaria riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasvu piisavalt kontrolli all.

| (16) | 2023. aasta lähenemisprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2023. aastal ja pärast seda soodsam kui komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis märgitud. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2023. aastal 1,8 % ja 2024. aastal 3,3 %. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv väiksem (2023. aastal 1,5 % ja 2024. aastal 2,4 %), mis on peamiselt tingitud komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi negatiivsemast eeldusest varude olukorra arengu kohta, olgugi et 2023. aasta ekspordi- ja impordiprognoos on soodsam. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt väiksem SKP reaalkasv on 2024. aastal peamiselt tingitud suurtest negatiivsetest erinevustest eratarbimise, investeeringute ja ekspordi panuses. |
| --- | --- |

(16)

2023. aasta lähenemisprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2023. aastal ja pärast seda soodsam kui komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis märgitud. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2023. aastal 1,8 % ja 2024. aastal 3,3 %. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv väiksem (2023. aastal 1,5 % ja 2024. aastal 2,4 %), mis on peamiselt tingitud komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi negatiivsemast eeldusest varude olukorra arengu kohta, olgugi et 2023. aasta ekspordi- ja impordiprognoos on soodsam. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt väiksem SKP reaalkasv on 2024. aastal peamiselt tingitud suurtest negatiivsetest erinevustest eratarbimise, investeeringute ja ekspordi panuses.

| (17) | Valitsus prognoosib oma 2023. aasta lähenemisprogrammis, et valitsemissektori eelarve puudujääk suureneb 2023. aastal 6,1 %-le SKPst. 2023. aasta lähenemisprogrammi kohaselt tuleneb 2023. aastal eelarvepuudujäägi suurenemine peamiselt meetmest pensionide ja palkade suurendamiseks, pensionide indekseerimise mõjust inflatsioonile ja keskmisele palgale, suurematest kulutustest sotsiaal-, tervishoiu- ja hariduspoliitikale ning suurematest riiklikest kulutustest avaliku sektori investeeringutele. Programm ei sisalda muid poliitika muutmise või konsolideerimise meetmeid, sest 2023. aasta eelarvet, milles võivad sellised eelarvepoliitilised meetmed sisalduda, ei olnud lähenemisprogrammi esitamise ajaks vastu võetud. 2023. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse suurenema 22,9 %-lt SKPst 2022. aasta lõpus 26,6 %-le SKPst 2023. aasta lõpus. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarvepuudujääk 2023. aastal 4,8 % SKPst. See on 2023. aasta lähenemisprogrammis prognoositud puudujäägist väiksem, mis on peamiselt tingitud eeldatavasti väiksematest avaliku sektori investeeringutest ja nii maksudest kui ka liidust saadavast suuremast tulust. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2023. aasta lõpus madalam (25 %). Erinevus tuleneb väiksemast prognoositud puudujäägist ning erinevatest eeldustest rahastu rakendamise ja sellest saadavate maksete kohta. |
| --- | --- |

(17)

Valitsus prognoosib oma 2023. aasta lähenemisprogrammis, et valitsemissektori eelarve puudujääk suureneb 2023. aastal 6,1 %-le SKPst. 2023. aasta lähenemisprogrammi kohaselt tuleneb 2023. aastal eelarvepuudujäägi suurenemine peamiselt meetmest pensionide ja palkade suurendamiseks, pensionide indekseerimise mõjust inflatsioonile ja keskmisele palgale, suurematest kulutustest sotsiaal-, tervishoiu- ja hariduspoliitikale ning suurematest riiklikest kulutustest avaliku sektori investeeringutele. Programm ei sisalda muid poliitika muutmise või konsolideerimise meetmeid, sest 2023. aasta eelarvet, milles võivad sellised eelarvepoliitilised meetmed sisalduda, ei olnud lähenemisprogrammi esitamise ajaks vastu võetud. 2023. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse suurenema 22,9 %-lt SKPst 2022. aasta lõpus 26,6 %-le SKPst 2023. aasta lõpus. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarvepuudujääk 2023. aastal 4,8 % SKPst. See on 2023. aasta lähenemisprogrammis prognoositud puudujäägist väiksem, mis on peamiselt tingitud eeldatavasti väiksematest avaliku sektori investeeringutest ja nii maksudest kui ka liidust saadavast suuremast tulust. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2023. aasta lõpus madalam (25 %). Erinevus tuleneb väiksemast prognoositud puudujäägist ning erinevatest eeldustest rahastu rakendamise ja sellest saadavate maksete kohta.

| (18) | 2023. aastal peaksid valitsemissektori eelarvepositsiooni jätkuvalt mõjutama eelarvemeetmed, mida on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. Need hõlmavad 2022. aastast pikendatud meetmeid, eelkõige toetusi mitte-kodutarbijatele. Nende meetmete kulusid aitavad jätkuvalt osaliselt tasakaalustada energiatarnijate ootamatule kasumile kehtestatud maksud, nimelt nõukogu määruse (EL) 2022/1854 (10) kohane solidaarsuspanus. Neid tulusid arvesse võttes on komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt toetusmeetmete eelarveline netokulu 2023. aastal 0,8 % SKPst (11). 2023. aasta meetmed ei näi olevat suunatud kõige haavatavamatele leibkondadele või ettevõtetele ega säilita täielikult hinnasignaali energianõudluse vähendamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks. Lisaks peaks 2023. aasta valitsemissektori eelarvepositsioon paranema tänu COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete järkjärgulisele kaotamisele, hinnangute kohaselt mahus 1,0 % SKPst. |
| --- | --- |

(18)

2023. aastal peaksid valitsemissektori eelarvepositsiooni jätkuvalt mõjutama eelarvemeetmed, mida on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. Need hõlmavad 2022. aastast pikendatud meetmeid, eelkõige toetusi mitte-kodutarbijatele. Nende meetmete kulusid aitavad jätkuvalt osaliselt tasakaalustada energiatarnijate ootamatule kasumile kehtestatud maksud, nimelt nõukogu määruse (EL) 2022/1854 (10) kohane solidaarsuspanus. Neid tulusid arvesse võttes on komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt toetusmeetmete eelarveline netokulu 2023. aastal 0,8 % SKPst (11). 2023. aasta meetmed ei näi olevat suunatud kõige haavatavamatele leibkondadele või ettevõtetele ega säilita täielikult hinnasignaali energianõudluse vähendamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks. Lisaks peaks 2023. aasta valitsemissektori eelarvepositsioon paranema tänu COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete järkjärgulisele kaotamisele, hinnangute kohaselt mahus 1,0 % SKPst.

| (19) | Oma 12. juuli 2022 soovituses (12) soovitas nõukogu Bulgaarial võtta meetmeid, tagamaks 2023. aastal, et riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv on kooskõlas üldiselt neutraalse eelarvepoliitikaga, (13) võttes arvesse jätkuvat ajutist ja sihipärast toetust leibkondadele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Samal ajal peaks Bulgaaria olema valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Samuti soovitati Bulgaarial suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades rahastut ning muid liidu vahendeid. |
| --- | --- |

(19)

Oma 12. juuli 2022 soovituses (12) soovitas nõukogu Bulgaarial võtta meetmeid, tagamaks 2023. aastal, et riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv on kooskõlas üldiselt neutraalse eelarvepoliitikaga, (13) võttes arvesse jätkuvat ajutist ja sihipärast toetust leibkondadele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Samal ajal peaks Bulgaaria olema valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Samuti soovitati Bulgaarial suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades rahastut ning muid liidu vahendeid.

| (20) | Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika 2023. aastal kiire inflatsiooni tingimustes ekspansiivne (– 3,1 % SKPst). See järgneb 2022. aasta ekspansiivsele eelarvepoliitikale (– 1,2 % SKPst). Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) peaks andma 2023. aastal eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 1,9 % SKPst. Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate netokulude ekspansiivne panus ei ole tingitud suunatud toetusest leibkondadele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukraina põgenikele. Kokkuvõttes ei ole riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude prognoositud kasv nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitusega kooskõlas. Prognooside kohaselt rahastab Bulgaaria täiendavaid investeeringuid rahastust ja muudest liidu vahenditest ning säilitab riiklikult rahastatavad investeeringud. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulude maht on prognoosi kohaselt 2023. aastal 1,9 % SKPst, samas kui riiklikult rahastatavad investeeringud annavad prognoosi kohaselt eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,1 protsendipunkti (14). |
| --- | --- |

(20)

Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika 2023. aastal kiire inflatsiooni tingimustes ekspansiivne (– 3,1 % SKPst). See järgneb 2022. aasta ekspansiivsele eelarvepoliitikale (– 1,2 % SKPst). Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) peaks andma 2023. aastal eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 1,9 % SKPst. Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate netokulude ekspansiivne panus ei ole tingitud suunatud toetusest leibkondadele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukraina põgenikele. Kokkuvõttes ei ole riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude prognoositud kasv nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitusega kooskõlas. Prognooside kohaselt rahastab Bulgaaria täiendavaid investeeringuid rahastust ja muudest liidu vahenditest ning säilitab riiklikult rahastatavad investeeringud. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulude maht on prognoosi kohaselt 2023. aastal 1,9 % SKPst, samas kui riiklikult rahastatavad investeeringud annavad prognoosi kohaselt eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,1 protsendipunkti (14).

| (21) | 2023. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk 2024. aastal vähenema 4,7 %-le SKPst. Vähenemine 2024. aastal tuleneb peamiselt liidust saadavast suuremast tulust ja energiatoetusmeetmete järkjärgulisest kaotamisest. Vastavalt 2023. aasta lähenemisprogrammile prognoositakse, et valitsemissektori võla suhe SKPsse suureneb 2024. aasta lõpuks 30,7 %ni. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk moodustab 2024. aastal 4,8 % SKPst. See on üldjoontes kooskõlas 2023. aasta lähenemisprogrammis prognoositud eelarvepuudujäägiga. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2024. aasta lõpus madalam (28,1 %). |
| --- | --- |

(21)

2023. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk 2024. aastal vähenema 4,7 %-le SKPst. Vähenemine 2024. aastal tuleneb peamiselt liidust saadavast suuremast tulust ja energiatoetusmeetmete järkjärgulisest kaotamisest. Vastavalt 2023. aasta lähenemisprogrammile prognoositakse, et valitsemissektori võla suhe SKPsse suureneb 2024. aasta lõpuks 30,7 %ni. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk moodustab 2024. aastal 4,8 % SKPst. See on üldjoontes kooskõlas 2023. aasta lähenemisprogrammis prognoositud eelarvepuudujäägiga. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2024. aasta lõpus madalam (28,1 %).

| (22) | 2023. aasta lähenemisprogrammis nähakse ette enamiku energiatoetusmeetmete järkjärguline kaotamine 2024. aastaks. Praegu eeldab komisjon, et energiatoetusmeetmete netokulu on 2024. aastal 0,1 % SKPst, võrreldes 0,8 %ga SKPst 2023. aastal. Need hinnangud sõltuvad eeldusest, et energiahinnad ei tõuse uuesti. Praegu 2024. aastaks kavandatud energiatoetusmeetmed ei näi olevat suunatud haavatavatele leibkondadele või ettevõtetele. Need ei säilita täielikult hinnasignaali energianõudluse vähendamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks. |
| --- | --- |

(22)

2023. aasta lähenemisprogrammis nähakse ette enamiku energiatoetusmeetmete järkjärguline kaotamine 2024. aastaks. Praegu eeldab komisjon, et energiatoetusmeetmete netokulu on 2024. aastal 0,1 % SKPst, võrreldes 0,8 %ga SKPst 2023. aastal. Need hinnangud sõltuvad eeldusest, et energiahinnad ei tõuse uuesti. Praegu 2024. aastaks kavandatud energiatoetusmeetmed ei näi olevat suunatud haavatavatele leibkondadele või ettevõtetele. Need ei säilita täielikult hinnasignaali energianõudluse vähendamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks.

| (23) | Määrusega (EÜ) nr 1466/97 on seatud struktuurse eelarvepositsiooni iga-aastase parandamise sihtmärgiks 0,5 % SKPst, (15) et liikuda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas. Võttes arvesse riigi rahanduse jätkusuutlikkuse kaalutlusi ja vajadust vähendada eelarvepuudujääki allapoole aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst, oleks komisjoni hinnangul asjakohane parandada struktuurset eelarvepositsiooni vähemalt 0,5 % SKPst. Sellise paranemise tagamiseks ning kooskõlas komisjoni metoodikaga ei tohiks riiklikult rahastatavate esmaste netokulude (16) kasv 2024. aastal ületada 4,6 %, nagu on kajastatud käesolevas soovituses. Samal ajal tuleks ülejäänud energiatoetusmeetmed (komisjoni praeguse hinnangu kohaselt 0,8 % SKPst 2023. aastal) sõltuvalt energiaturu suundumustest järk-järgult kaotada, alustades kõige vähem suunatud meetmetest, ning sellest tulenevat kokkuhoidu tuleks kasutada valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamiseks. Komisjoni hinnangute kohaselt oleks selle tulemuseks esmaste netokulude kasv alla 2024. aastaks soovitatud maksimaalse kasvumäära. Lisaks ei ole komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate netokulude kasv 2023. aastal kooskõlas nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitusega. Kui see leiab kinnitust, oleks 2024. aastal asjakohane esmaste netokulude väiksem kasv. |
| --- | --- |

(23)

Määrusega (EÜ) nr 1466/97 on seatud struktuurse eelarvepositsiooni iga-aastase parandamise sihtmärgiks 0,5 % SKPst, (15) et liikuda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas. Võttes arvesse riigi rahanduse jätkusuutlikkuse kaalutlusi ja vajadust vähendada eelarvepuudujääki allapoole aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst, oleks komisjoni hinnangul asjakohane parandada struktuurset eelarvepositsiooni vähemalt 0,5 % SKPst. Sellise paranemise tagamiseks ning kooskõlas komisjoni metoodikaga ei tohiks riiklikult rahastatavate esmaste netokulude (16) kasv 2024. aastal ületada 4,6 %, nagu on kajastatud käesolevas soovituses. Samal ajal tuleks ülejäänud energiatoetusmeetmed (komisjoni praeguse hinnangu kohaselt 0,8 % SKPst 2023. aastal) sõltuvalt energiaturu suundumustest järk-järgult kaotada, alustades kõige vähem suunatud meetmetest, ning sellest tulenevat kokkuhoidu tuleks kasutada valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamiseks. Komisjoni hinnangute kohaselt oleks selle tulemuseks esmaste netokulude kasv alla 2024. aastaks soovitatud maksimaalse kasvumäära. Lisaks ei ole komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate netokulude kasv 2023. aastal kooskõlas nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitusega. Kui see leiab kinnitust, oleks 2024. aastal asjakohane esmaste netokulude väiksem kasv.

| (24) | Eeldades, et poliitikat ei muudeta, prognoositakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et riiklikult rahastatavad esmased netokulud kasvavad 2024. aastal 5,4 %, mis on soovitatud kasvumäärast rohkem. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi järgne kohandus on väiksem kui energiatoetusmeetmete täielikust järkjärgulisest kaotamisest tulenev kokkuhoid, seda peamiselt seetõttu, et pensionitõusude aastapõhine mõju ja osa avaliku sektori palkade kavandatud tõus teeb energiatoetusmeetmete järkjärgulise kaotamise positiivse mõju enam kui tasa. |
| --- | --- |

(24)

Eeldades, et poliitikat ei muudeta, prognoositakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et riiklikult rahastatavad esmased netokulud kasvavad 2024. aastal 5,4 %, mis on soovitatud kasvumäärast rohkem. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi järgne kohandus on väiksem kui energiatoetusmeetmete täielikust järkjärgulisest kaotamisest tulenev kokkuhoid, seda peamiselt seetõttu, et pensionitõusude aastapõhine mõju ja osa avaliku sektori palkade kavandatud tõus teeb energiatoetusmeetmete järkjärgulise kaotamise positiivse mõju enam kui tasa.

| (25) | 2023. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaksid valitsemissektori investeeringud suurenema 4 %-lt SKPst 2023. aastal 4,6 %-le SKPst 2024. aastal. Suuremad investeeringud kajastavad suuremaid riiklikult rahastatavaid investeeringuid ja liidu rahastatavaid investeeringuid, seda eelkõige rahastu kaudu. |
| --- | --- |

(25)

2023. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaksid valitsemissektori investeeringud suurenema 4 %-lt SKPst 2023. aastal 4,6 %-le SKPst 2024. aastal. Suuremad investeeringud kajastavad suuremaid riiklikult rahastatavaid investeeringuid ja liidu rahastatavaid investeeringuid, seda eelkõige rahastu kaudu.

| (26) | 2023. aasta lähenemisprogrammis on esitatud keskpika perioodi eelarvekava aastani 2026. 2023. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk suurenema 4,9 %-le SKPst 2025. aastal ja 5 %-le SKPst 2026. aastal. Seega ei ole kavandatud valitsemissektori eelarvepuudujäägi naasmist programmiperioodi jooksul tasemele alla 3 % SKPst. 2023. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse suurenema 30,7 %-lt SKPst 2024. aasta lõpus 37,1 %-le SKPst 2026. aasta lõpuks. |
| --- | --- |

(26)

2023. aasta lähenemisprogrammis on esitatud keskpika perioodi eelarvekava aastani 2026. 2023. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk suurenema 4,9 %-le SKPst 2025. aastal ja 5 %-le SKPst 2026. aastal. Seega ei ole kavandatud valitsemissektori eelarvepuudujäägi naasmist programmiperioodi jooksul tasemele alla 3 % SKPst. 2023. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse suurenema 30,7 %-lt SKPst 2024. aasta lõpus 37,1 %-le SKPst 2026. aasta lõpuks.

| (27) | Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks. Bulgaaria taaste- ja vastupidavuskava rakendamine käib, kuid viivituste oht suureneb. Bulgaaria esitas ühe maksetaotluse, mis vastab kava 22 eesmärgile ja sihile ning mille alusel maksti välja kokku 1,37 miljardit eurot. Valitsuse suur ebastabiilsus on põhjustanud viivitusi oluliste õigusreformide elluviimisel, näiteks riigihangete, korruptsioonivastase võitluse ja peaprokuröri aruandekohustuse vallas. Poliitilise stabiilsuse ja haldussuutlikkuse puudulikkuse tõttu aeglustus ka mitme olulise energia- ja transpordiinvesteeringuga seotud rakendamistöö ning tekkis kahtlusi kava põhiaspektides, nimelt seoses energiasektori CO2 heite vähendamisega. Teine maksetaotlus viibib ja see on nüüd kavas esitada 2023. aasta septembris. Siiski on märkimisväärne oht, et esitamise ajaks ei õnnestu mitut oluliste reformidega seotud eesmärki ja sihti täita. Käimas on töö kava addendum’i ja REPowerEU peatükiga. Selle töö lõpuleviimise ajakava on poliitilise olukorra tõttu endiselt ebaselge. Uue REPowerEU peatüki kiire lisamine taaste- ja vastupidavuskavasse võimaldab rahastada täiendavaid reforme ja investeeringuid, et toetada Bulgaaria strateegilisi eesmärke energia ja rohepöörde vallas. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline ja tulemuslik kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest. |
| --- | --- |

(27)

Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks. Bulgaaria taaste- ja vastupidavuskava rakendamine käib, kuid viivituste oht suureneb. Bulgaaria esitas ühe maksetaotluse, mis vastab kava 22 eesmärgile ja sihile ning mille alusel maksti välja kokku 1,37 miljardit eurot. Valitsuse suur ebastabiilsus on põhjustanud viivitusi oluliste õigusreformide elluviimisel, näiteks riigihangete, korruptsioonivastase võitluse ja peaprokuröri aruandekohustuse vallas. Poliitilise stabiilsuse ja haldussuutlikkuse puudulikkuse tõttu aeglustus ka mitme olulise energia- ja transpordiinvesteeringuga seotud rakendamistöö ning tekkis kahtlusi kava põhiaspektides, nimelt seoses energiasektori CO2 heite vähendamisega. Teine maksetaotlus viibib ja see on nüüd kavas esitada 2023. aasta septembris. Siiski on märkimisväärne oht, et esitamise ajaks ei õnnestu mitut oluliste reformidega seotud eesmärki ja sihti täita. Käimas on töö kava addendum’i ja REPowerEU peatükiga. Selle töö lõpuleviimise ajakava on poliitilise olukorra tõttu endiselt ebaselge. Uue REPowerEU peatüki kiire lisamine taaste- ja vastupidavuskavasse võimaldab rahastada täiendavaid reforme ja investeeringuid, et toetada Bulgaaria strateegilisi eesmärke energia ja rohepöörde vallas. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline ja tulemuslik kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest.

| (28) | Komisjon kiitis 2022. aastal heaks kõik Bulgaaria ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid peale Õiglase Ülemineku Fondi prioriteetide ja õiglase ülemineku territoriaalsete kavade, mis on söepiirkondades ülemineku mõju leevendamisel otsustava tähtsusega. Ühtekuuluvuspoliitika programmide vastuvõtmine ja nende kiire rakendamine vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga, sealhulgas REPowerEU peatükiga, on esmatähtis, et viia Bulgaarias ellu rohe- ja digipööre, suurendada majanduslikku ja sotsiaalset vastupidavust ning tagada tasakaalustatud territoriaalne areng. |
| --- | --- |

(28)

Komisjon kiitis 2022. aastal heaks kõik Bulgaaria ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid peale Õiglase Ülemineku Fondi prioriteetide ja õiglase ülemineku territoriaalsete kavade, mis on söepiirkondades ülemineku mõju leevendamisel otsustava tähtsusega. Ühtekuuluvuspoliitika programmide vastuvõtmine ja nende kiire rakendamine vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga, sealhulgas REPowerEU peatükiga, on esmatähtis, et viia Bulgaarias ellu rohe- ja digipööre, suurendada majanduslikku ja sotsiaalset vastupidavust ning tagada tasakaalustatud territoriaalne areng.

| (29) | Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas ning ühtekuuluvuspoliitika programmides käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Bulgaaria silmitsi mitmete muude probleemidega, mis on seotud majanduse ja energiatootmise CO2 heite vähendamisega. |
| --- | --- |

(29)

Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas ning ühtekuuluvuspoliitika programmides käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Bulgaaria silmitsi mitmete muude probleemidega, mis on seotud majanduse ja energiatootmise CO2 heite vähendamisega.

| (30) | Bulgaaria majandus on jätkuvalt liidu kõige CO2-mahukam, kusjuures kasvuhoonegaaside heitemahukus on liidu keskmisest rohkem kui neli korda suurem. Fossiilkütuste osakaal oli 2021. aastal Bulgaaria energiaallikate jaotuses 63 %, sealjuures oli kivisöe osakaal 26 %, tuumaenergia osakaal 22 % ja taastuvenergia osakaal 15 % (väiksem kui liidu taastuvenergia keskmine ehk 18 %). Bulgaaria taaste- ja vastupidavuskava sisaldab majanduse, eelkõige energiasektori CO2 heite vähendamise strateegilise raamistiku reformi. See hõlmab energiasüsteemi ümberkujundamise komisjonis stsenaariumide ja soovituste ettevalmistamist ja seejärel rahvusassamblees kliimaneutraalsuse tegevuskava vastuvõtmist hiljemalt 2038. aastaks, sh söe/pruunsöe järk-järgult kasutuselt kõrvaldamise lõppkuupäeva kehtestamist. Kuigi energiasüsteemi ümberkujundamise komisjon moodustati 2022. aastal, on tema soovitusaruanne viibinud. Lisaks võttis rahvusassamblee 2023. aasta jaanuaris vastu resolutsiooni, millega kohustatakse valitsust pidama taaste- ja vastupidavuskava raames uusi läbirääkimisi Bulgaaria CO2 heite vähendamise kohustuste, sealhulgas elektri salvestamisse investeerimise üle. |
| --- | --- |

(30)

Bulgaaria majandus on jätkuvalt liidu kõige CO2-mahukam, kusjuures kasvuhoonegaaside heitemahukus on liidu keskmisest rohkem kui neli korda suurem. Fossiilkütuste osakaal oli 2021. aastal Bulgaaria energiaallikate jaotuses 63 %, sealjuures oli kivisöe osakaal 26 %, tuumaenergia osakaal 22 % ja taastuvenergia osakaal 15 % (väiksem kui liidu taastuvenergia keskmine ehk 18 %). Bulgaaria taaste- ja vastupidavuskava sisaldab majanduse, eelkõige energiasektori CO2 heite vähendamise strateegilise raamistiku reformi. See hõlmab energiasüsteemi ümberkujundamise komisjonis stsenaariumide ja soovituste ettevalmistamist ja seejärel rahvusassamblees kliimaneutraalsuse tegevuskava vastuvõtmist hiljemalt 2038. aastaks, sh söe/pruunsöe järk-järgult kasutuselt kõrvaldamise lõppkuupäeva kehtestamist. Kuigi energiasüsteemi ümberkujundamise komisjon moodustati 2022. aastal, on tema soovitusaruanne viibinud. Lisaks võttis rahvusassamblee 2023. aasta jaanuaris vastu resolutsiooni, millega kohustatakse valitsust pidama taaste- ja vastupidavuskava raames uusi läbirääkimisi Bulgaaria CO2 heite vähendamise kohustuste, sealhulgas elektri salvestamisse investeerimise üle.

| (31) | Bulgaaria suutis hoolimata keerulistest oludest – eelkõige arvestades Venemaa gaasikraanide kinnikeeramist peagi pärast sissetungi Ukrainasse – tagada gaasi kõrgetasemelise tarnekindluse. Bulgaarial õnnestus sõlmida lühiajalised lepingud Kreeka kaudu veeldatud maagaasi tarnimiseks. Kreeka ja Bulgaaria vaheline gaasiühendus (IGB) alustas tööd 2022. aasta oktoobris. See võimaldas Bulgaarial saada Aserbaidžaanist kätte kõik lepingulised tarned (1 miljard kuupmeetrit aastas, mis katab umbes 30 % riigisisesest tarbimisest). Gaasi osakaal energiaallikate jaotuses oli 14 %, mis on väiksem kui liidu keskmine ehk 23 %. Tööstussektor on 42 % osakaalu juures (sh muu kui energiakasutus) endiselt suurim gaasitarbija. Kaugküttesüsteemid Sofias ja Plovdivis, mis on mõlemad suured linnad, sõltuvad maagaasist ja moodustavad ligikaudu kolmandiku maagaasi kogutarbimisest Bulgaarias. 2022. aasta augustist kuni 2023. aasta märtsini vähenes Bulgaaria maagaasi tarbimine võrreldes eelneva viie aasta sama perioodi keskmise gaasitarbimisega 22 %, st rohkem, kui nõukogu määruses (EL) 2022/1369 (17) seatud vähendamiseesmärk 15 %. Bulgaarial soovitatakse jätkata jõupingutusi gaasinõudluse ajutiseks vähendamiseks kuni 31. märtsini 2024, vastavalt nõukogu määrusele (EL) 2023/706 (18). |
| --- | --- |

(31)

Bulgaaria suutis hoolimata keerulistest oludest – eelkõige arvestades Venemaa gaasikraanide kinnikeeramist peagi pärast sissetungi Ukrainasse – tagada gaasi kõrgetasemelise tarnekindluse. Bulgaarial õnnestus sõlmida lühiajalised lepingud Kreeka kaudu veeldatud maagaasi tarnimiseks. Kreeka ja Bulgaaria vaheline gaasiühendus (IGB) alustas tööd 2022. aasta oktoobris. See võimaldas Bulgaarial saada Aserbaidžaanist kätte kõik lepingulised tarned (1 miljard kuupmeetrit aastas, mis katab umbes 30 % riigisisesest tarbimisest). Gaasi osakaal energiaallikate jaotuses oli 14 %, mis on väiksem kui liidu keskmine ehk 23 %. Tööstussektor on 42 % osakaalu juures (sh muu kui energiakasutus) endiselt suurim gaasitarbija. Kaugküttesüsteemid Sofias ja Plovdivis, mis on mõlemad suured linnad, sõltuvad maagaasist ja moodustavad ligikaudu kolmandiku maagaasi kogutarbimisest Bulgaarias. 2022. aasta augustist kuni 2023. aasta märtsini vähenes Bulgaaria maagaasi tarbimine võrreldes eelneva viie aasta sama perioodi keskmise gaasitarbimisega 22 %, st rohkem, kui nõukogu määruses (EL) 2022/1369 (17) seatud vähendamiseesmärk 15 %. Bulgaarial soovitatakse jätkata jõupingutusi gaasinõudluse ajutiseks vähendamiseks kuni 31. märtsini 2024, vastavalt nõukogu määrusele (EL) 2023/706 (18).

| (32) | Taastuvenergia valdkonnas ei ole Bulgaaria veel täitnud oma taaste- ja vastupidavuskava raames võetud kohustust kõrvaldada takistused taastuvenergiarajatiste paigaldamiselt ja nende võrku ühendamiselt. 2023. aasta jaanuaris kaebas komisjon Bulgaaria Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 260 lõike 3 kohaselt Euroopa Liidu Kohtusse, kuna riik ei ole Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2018/2001 (19) siseriiklikku õigusesse üle võtnud. Suurem keskendumine energia salvestamisele aitaks kiirendada Bulgaarias võrgupõhiste taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu. Lisaks võiks võrguhalduse parandamine, et muuta see paindlikumaks, hõlbustada täiendavate taastuvenergiarajatiste integreerimist. Samal ajal peaks Bulgaaria jätkama koos naaberriikidega piisava võimsusega energiaühenduste arendamist. Investeeringud fossiilkütuste taristusse peavad piirduma rangelt vajalikuga ja olema kavandatud tulevikukindlana, et vältida sellise tehnoloogia kinnistumist, mis ei ole kliimaeesmärkidega kooskõlas või suurendab energiasüsteemi ümberkujundamise kulusid. |
| --- | --- |

(32)

Taastuvenergia valdkonnas ei ole Bulgaaria veel täitnud oma taaste- ja vastupidavuskava raames võetud kohustust kõrvaldada takistused taastuvenergiarajatiste paigaldamiselt ja nende võrku ühendamiselt. 2023. aasta jaanuaris kaebas komisjon Bulgaaria Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 260 lõike 3 kohaselt Euroopa Liidu Kohtusse, kuna riik ei ole Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2018/2001 (19) siseriiklikku õigusesse üle võtnud. Suurem keskendumine energia salvestamisele aitaks kiirendada Bulgaarias võrgupõhiste taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu. Lisaks võiks võrguhalduse parandamine, et muuta see paindlikumaks, hõlbustada täiendavate taastuvenergiarajatiste integreerimist. Samal ajal peaks Bulgaaria jätkama koos naaberriikidega piisava võimsusega energiaühenduste arendamist. Investeeringud fossiilkütuste taristusse peavad piirduma rangelt vajalikuga ja olema kavandatud tulevikukindlana, et vältida sellise tehnoloogia kinnistumist, mis ei ole kliimaeesmärkidega kooskõlas või suurendab energiasüsteemi ümberkujundamise kulusid.

| (33) | Bulgaaria taaste- ja vastupidavuskava sisaldab rohkem kui 1 miljardi euro ulatuses investeeringuid, mille eesmärk on parandada nii avaliku kui ka erasektori hoonete energiatõhusust, ning projektikonkursid projektide elluviimiseks kohapeal on alanud. Bulgaaria hoonefondi renoveerimise pikaajalise strateegia elluviimiseks on äärmiselt oluline luua riiklik CO2 heite vähendamise fond, mis saab eeldatavasti teoks 2023. aastal, samuti on oluline renoveerimisprogrammide lähtepunktide kohandamisega meelitada ligi rohkem erainvesteeringuid. Energiaostuvõimetusega struktuurselt tegelemiseks on vaja täiendavaid jõupingutusi, eelkõige erikavade ning tehnilise ja haldusabi kaudu, et võtta arvesse haavatavate rühmade vajadusi. Selleks et Bulgaaria vastaks paketi „Eesmärk 55“ eesmärkidele, on vaja suuremat ambitsioonikust kasvuhoonegaaside heite vähendamisel ning taastuvate energiaallikate ja energiatõhususe eesmärkide suurendamisel. |
| --- | --- |

(33)

Bulgaaria taaste- ja vastupidavuskava sisaldab rohkem kui 1 miljardi euro ulatuses investeeringuid, mille eesmärk on parandada nii avaliku kui ka erasektori hoonete energiatõhusust, ning projektikonkursid projektide elluviimiseks kohapeal on alanud. Bulgaaria hoonefondi renoveerimise pikaajalise strateegia elluviimiseks on äärmiselt oluline luua riiklik CO2 heite vähendamise fond, mis saab eeldatavasti teoks 2023. aastal, samuti on oluline renoveerimisprogrammide lähtepunktide kohandamisega meelitada ligi rohkem erainvesteeringuid. Energiaostuvõimetusega struktuurselt tegelemiseks on vaja täiendavaid jõupingutusi, eelkõige erikavade ning tehnilise ja haldusabi kaudu, et võtta arvesse haavatavate rühmade vajadusi. Selleks et Bulgaaria vastaks paketi „Eesmärk 55“ eesmärkidele, on vaja suuremat ambitsioonikust kasvuhoonegaaside heite vähendamisel ning taastuvate energiaallikate ja energiatõhususe eesmärkide suurendamisel.

| (34) | Ajavahemikus 2005–2021 kasvas riigisisesest transpordist (v.a lennundus) tulenev kasvuhoonegaaside heide Bulgaarias 19,5 %, samas kui liidus keskmiselt vähenes see 7,5 %. Umbes veerand riigi kasvuhoonegaaside heitest pärineb sellest sektorist. Bulgaarias kulgeb heiteta sõiduautode kasutuselevõtt aeglaselt ja soovida jätab ka elektrisõidukite avalike laadimispunktide tihedus. Üleeuroopalise transpordivõrgu Bulgaaria osa arendamisel on esinenud viivitusi, eelkõige raudteetaristu puhul: see pärsib transpordi mitmeliigilisust ning transpordi tõhususe ja säästvuse parandamise potentsiaali. Õhusaaste kujutab endast märkimisväärset ohtu Bulgaaria elanikkonna tervisele. |
| --- | --- |

(34)

Ajavahemikus 2005–2021 kasvas riigisisesest transpordist (v.a lennundus) tulenev kasvuhoonegaaside heide Bulgaarias 19,5 %, samas kui liidus keskmiselt vähenes see 7,5 %. Umbes veerand riigi kasvuhoonegaaside heitest pärineb sellest sektorist. Bulgaarias kulgeb heiteta sõiduautode kasutuselevõtt aeglaselt ja soovida jätab ka elektrisõidukite avalike laadimispunktide tihedus. Üleeuroopalise transpordivõrgu Bulgaaria osa arendamisel on esinenud viivitusi, eelkõige raudteetaristu puhul: see pärsib transpordi mitmeliigilisust ning transpordi tõhususe ja säästvuse parandamise potentsiaali. Õhusaaste kujutab endast märkimisväärset ohtu Bulgaaria elanikkonna tervisele.

| (35) | Tööjõu ja oskuste nappus rohepöörde jaoks olulistes sektorites ja kutsealadel, sealhulgas nullnetotehnoloogiate tootmine, kasutuselevõtt ja hooldamine, tekitab probleeme üleminekul nullnetomajandusele. Kvaliteetsed haridus- ja koolitussüsteemid, mis vastavad tööturu muutuvatele vajadustele, ning sihipärased täiend- ja ümberõppe meetmed on esmatähtsad, et vähendada oskuste nappust ning edendada töötajate kaasamist ja tööjõu ümberpaigutamist. Kasutamata tööjõupakkumise rakendamiseks peavad kõnealused meetmed olema kättesaadavad eelkõige rohepöördest enim mõjutatud üksikisikutele ning sektorites ja piirkondades. 2022. aastal teatati Bulgaarias tööjõunappusest mitme ameti puhul, mis nõuavad rohepöördeks erioskusi või -teadmisi (20). Euroopa Sotsiaalfond+ eraldas aastateks 2021–2027 roheliste kutseoskuste ja töökohtade edendamise meetmetele 152 miljonit eurot. Õiglase Ülemineku Fond annab ka võimaluse tegeleda rohepöörde sotsiaalse mõõtmega kolmes riigi piirkonnas, mis on rahastamiskõlblikud. |
| --- | --- |

(35)

Tööjõu ja oskuste nappus rohepöörde jaoks olulistes sektorites ja kutsealadel, sealhulgas nullnetotehnoloogiate tootmine, kasutuselevõtt ja hooldamine, tekitab probleeme üleminekul nullnetomajandusele. Kvaliteetsed haridus- ja koolitussüsteemid, mis vastavad tööturu muutuvatele vajadustele, ning sihipärased täiend- ja ümberõppe meetmed on esmatähtsad, et vähendada oskuste nappust ning edendada töötajate kaasamist ja tööjõu ümberpaigutamist. Kasutamata tööjõupakkumise rakendamiseks peavad kõnealused meetmed olema kättesaadavad eelkõige rohepöördest enim mõjutatud üksikisikutele ning sektorites ja piirkondades. 2022. aastal teatati Bulgaarias tööjõunappusest mitme ameti puhul, mis nõuavad rohepöördeks erioskusi või -teadmisi (20). Euroopa Sotsiaalfond+ eraldas aastateks 2021–2027 roheliste kutseoskuste ja töökohtade edendamise meetmetele 152 miljonit eurot. Õiglase Ülemineku Fond annab ka võimaluse tegeleda rohepöörde sotsiaalse mõõtmega kolmes riigi piirkonnas, mis on rahastamiskõlblikud.

| (36) | Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2023. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (21) kajastub esitatud soovitustes 1, 2 ja 3, |
| --- | --- |

(36)

Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2023. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (21) kajastub esitatud soovitustes 1, 2 ja 3,

SOOVITAB Bulgaarial võtta 2023. ja 2024. aastal järgmisi meetmeid.

1.

Tagada konservatiivne eelarvepoliitika, eelkõige piirates riiklikult rahastatavate esmaste netokulude nominaalset kasvu 2024. aastal kuni 4,6 %ni (22).

Säilitada riiklikult rahastatavad avaliku sektori investeeringud ning tagada rahastust antavate toetuste ja muude liidu vahendite tulemuslik kasutuselevõtt, eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks.

Jätkata pärast 2024. aastat keskpika perioodi eelarvestrateegia rakendamist, mis hõlmab järkjärgulist ja kestlikku konsolideerimist koos investeeringute ja reformidega, mis soodustavad hoogsamat kestlikku majanduskasvu, et saavutada keskpikas perspektiivis usaldusväärne eelarvepositsioon.

2.

Tagada tõhus juhtimisstruktuur ja tugevdada haldussuutlikkust, et võimaldada taaste- ja vastupidavuskava kiiret ja järjepidevat rakendamist. Viia kiiresti lõpule töö kava „REPowerEU“ peatükiga, eesmärgiga alustada kiiresti selle rakendamist. Jätkata ühtekuuluvuspoliitika programmide kiiret rakendamist täielikus vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga.

3.

Vähendada sõltuvust fossiilkütustest ja kiirendada energiasüsteemi ümberkujundamist, võttes kiiremini kasutusele taastuvad energiaallikad, tagades samal ajal salvestusvõimsused energiasüsteemi paindlikkuse suurendamiseks. Tugevdada elektrivõrgutaristut ja parandada selle juhtimist, ühtlustades ühendusmenetlusi ja võttes kasutusele arukad võrguelemendid. Jätkata jõupingutusi naaberriikidega ühenduste suurendamiseks. Kiirendada hoonete renoveerimist, et soodustada energiatõhusust ja tegeleda energiaostuvõimetusega. Edendada uusi tulevikukindlaid lahendusi kaugküttes ja säästvas linnatranspordis ning kiirendada raudteetaristu arendamist. Suurendada poliitilisi jõupingutusi rohepöördeks vajalike oskuste ja pädevuste pakkumiseks ja omandamiseks.

Brüssel, 14. juuli 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 25).

3

(4)  Nõukogu 16. mai 2023. aasta soovitus euroala majanduspoliitika kohta (ELT C 180, 23.5.2023, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. veebruari 2023. aasta määrus (EL) 2023/435, millega muudetakse määrust (EL) 2021/241 riiklike taaste- ja vastupidavuskavade REPowerEU peatükkide osas ning määrusi (EL) nr 1303/2013, (EL) 2021/1060 ja (EL) 2021/1755 ning direktiivi 2003/87/EÜ (ELT L 63, 28.2.2023, lk 1).

5

(6)  ST 8091/2022 INIT; ST 8091/2022 ADD 1.

6

(7)  Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitus, milles esitatakse nõukogu arvamus Bulgaaria 2021. aasta lähenemisprogrammi kohta (ELT C 304, 29.7.2021, lk 6).

7

(8)  Eelarvepoliitikat mõõdetakse esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse rahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavaid kulusid. Üksikasjalikum teave on esitatud eelarvestatistikatabelite tekstikastis 1.

8

(9)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma neutraalse panuse null protsendipunkti SKPst.

9

(10)  Nõukogu 6. oktoobri 2022. aasta määrus (EL) 2022/1854, mis käsitleb kõrgete energiahindadega seotud erakorralisi sekkumismeetmeid (ELT L 261I, 7.10.2022, lk 1).

10

(11)  See näitaja kajastab nende meetmete aastaste eelarvekulude taset, sealhulgas jooksvaid tulusid ja kulusid ning asjakohasel juhul kapitalikulumeetmeid.

11

(12)  Nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitus, milles käsitletakse Bulgaaria 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Bulgaaria 2022. aasta lähenemisprogrammi kohta (ELT C 334, 1.9.2022, lk 11).

12

(13)  Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on Bulgaaria keskpika perioodi (kümne aasta keskmine) nominaalne potentsiaalne SKP kasv, mida kasutatakse eelarvepoliitika mõõtmiseks, hinnanguliselt 12,9 %.

13

(14)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma pärssiva panuse 0,1 protsendipunkti SKPst.

14

(15)  Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikkel 5 nõuab ka kohandamist rohkem kui 0,5 % SKPst liikmesriikide puhul, kelle valitsemissektori võlg ületab 60 % SKPst või kelle võla jätkusuutlikkusega seotud riskid on suuremad.

15

(16)  Esmased netokulud on riiklikult rahastatavad kulud ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta ning need ei hõlma intressikulusid ega tsüklilisi töötuskulusid.

16

(17)  Nõukogu 5. augusti 2022. aasta määrus (EL) 2022/1369, mis käsitleb gaasinõudluse vähendamise koordineeritud meetmeid (ELT L 206, 8.8.2022, lk 1).

17

(18)  Nõukogu 30. märtsi 2023. aasta määrus (EL) 2023/706, millega muudetakse määrust (EL) 2022/1369 seoses gaasinõudluse vähendamise meetmete nõudluse vähendamise perioodi pikendamisega ning nende meetmete rakendamise aruandluse ja seire tõhustamisega (ELT L 93, 31.3.2023, lk 1).

18

(19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328, 21.12.2018, lk 82).

19

(20)  2022. aasta aruanne tööjõunappuse kohta – Euroopa Tööjõuamet.

20

(21)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikele 2.

21

(22)  See vastab hinnangute kohaselt 2024. aastal struktuurse eelarvepositsiooni iga-aastasele parandamisele vähemalt 0,5 % SKPst, nagu on kirjeldatud põhjenduses 23.

22

---

| 1.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/22 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/22

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

14. juuli 2023,

milles käsitletakse Tšehhi 2023. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Tšehhi 2023. aasta lähenemisprogrammi kohta

(2023/C 312/03)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (3) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu (edaspidi „rahastu“). Rahastust antakse liikmesriikidele rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. Kooskõlas Euroopa poolaasta prioriteetidega aitab rahastu kaasa majanduslikule ja kaasavale taastumisele ning kestlike ja majanduskasvu soodustavate reformide ja investeeringute tegemisele, eelkõige rohe- ja digipööret edendavate reformide ja investeeringute tegemisele, et muuta liikmesriikide majandus vastupidavamaks. Samuti aitab see tugevdada riigi rahandust ning hoogustada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis, parandada territoriaalset ühtekuuluvust liidus ja toetada Euroopa sotsiaalõiguste samba jätkuvat rakendamist. 30. juunil 2022 ajakohastati vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikele 2 rahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust. |
| --- | --- |

(1)

19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (3) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu (edaspidi „rahastu“). Rahastust antakse liikmesriikidele rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. Kooskõlas Euroopa poolaasta prioriteetidega aitab rahastu kaasa majanduslikule ja kaasavale taastumisele ning kestlike ja majanduskasvu soodustavate reformide ja investeeringute tegemisele, eelkõige rohe- ja digipööret edendavate reformide ja investeeringute tegemisele, et muuta liikmesriikide majandus vastupidavamaks. Samuti aitab see tugevdada riigi rahandust ning hoogustada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis, parandada territoriaalset ühtekuuluvust liidus ja toetada Euroopa sotsiaalõiguste samba jätkuvat rakendamist. 30. juunil 2022 ajakohastati vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikele 2 rahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.

| (2) | 22. novembril 2022 võttis komisjon vastu 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2023) algust. 23. märtsil 2023 kiitis Euroopa Ülemkogu heaks 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid, mis on koondunud konkurentsivõimelise kestlikkuse nelja mõõtme ümber. 22. novembril 2022 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka 2023. aasta häiremehhanismi aruande, milles nimetati Tšehhit ühe liikmesriigina, kus võib esineda tasakaalustamatus või kus võib esineda oht selle tekkimiseks ja kelle olukorda oleks vaja põhjalikult analüüsida. Komisjon võttis vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2023. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. Nõukogu võttis 16. mail 2023 vastu euroala majanduspoliitikat käsitleva soovituse (4) ja 13. märtsil 2023 ühise tööhõivearuande. |
| --- | --- |

(2)

22. novembril 2022 võttis komisjon vastu 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2023) algust. 23. märtsil 2023 kiitis Euroopa Ülemkogu heaks 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid, mis on koondunud konkurentsivõimelise kestlikkuse nelja mõõtme ümber. 22. novembril 2022 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka 2023. aasta häiremehhanismi aruande, milles nimetati Tšehhit ühe liikmesriigina, kus võib esineda tasakaalustamatus või kus võib esineda oht selle tekkimiseks ja kelle olukorda oleks vaja põhjalikult analüüsida. Komisjon võttis vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2023. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. Nõukogu võttis 16. mail 2023 vastu euroala majanduspoliitikat käsitleva soovituse (4) ja 13. märtsil 2023 ühise tööhõivearuande.

| (3) | Kuigi liidu riikide majandus on olnud märkimisväärselt vastupidav, avaldab geopoliitiline kontekst jätkuvalt negatiivset mõju. Kuna liit toetab kindlalt Ukrainat, keskendutakse liidu majandus- ja sotsiaalpoliitika tegevuskavas sellele, et vähendada lühiajalises perspektiivis energiašokkide negatiivset mõju nii haavatavatele leibkondadele kui ka ettevõtetele ning jätkata jõupingutusi, et viia ellu rohe- ja digipööre, toetada kestlikku ja kaasavat majanduskasvu, tagada makromajanduslik stabiilsus ja suurendada vastupidavust keskpikas perspektiivis. Samuti keskendutakse selles jõuliselt liidu konkurentsivõime ja tootlikkuse suurendamisele. |
| --- | --- |

(3)

Kuigi liidu riikide majandus on olnud märkimisväärselt vastupidav, avaldab geopoliitiline kontekst jätkuvalt negatiivset mõju. Kuna liit toetab kindlalt Ukrainat, keskendutakse liidu majandus- ja sotsiaalpoliitika tegevuskavas sellele, et vähendada lühiajalises perspektiivis energiašokkide negatiivset mõju nii haavatavatele leibkondadele kui ka ettevõtetele ning jätkata jõupingutusi, et viia ellu rohe- ja digipööre, toetada kestlikku ja kaasavat majanduskasvu, tagada makromajanduslik stabiilsus ja suurendada vastupidavust keskpikas perspektiivis. Samuti keskendutakse selles jõuliselt liidu konkurentsivõime ja tootlikkuse suurendamisele.

| (4) | 1. veebruaril 2023 avaldas komisjon teatise „Rohelise kokkuleppe tööstuskava kliimaneutraalsuse ajastuks“ (edaspidi „rohelise kokkuleppe tööstuskava“). Rohelise kokkuleppe tööstuskava eesmärk on edendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet ja toetada kiiret üleminekut kliimaneutraalsusele. See täiendab Euroopa rohelise kokkuleppe ja kava „REPowerEU“ raames tehtavaid jõupingutusi. Sellega tahetakse samuti luua keskkond, mis aitaks paremini suurendada liidu tootmisvõimsust nullnetotehnoloogia ja toodete osas, mida on vaja liidu ambitsioonikate kliimaeesmärkide saavutamiseks, samuti tagada juurdepääs asjakohastele kriitilise tähtsusega toorainetele, sealhulgas mitmekesistades hankimist, kasutades parimal viisil liikmesriikide maavarasid ja maksimeerides toorainete ringlussevõttu. Rohelise kokkuleppe tööstuskava põhineb neljal sambal: prognoositav ja lihtsam õigusraamistik, kiirem juurdepääs rahastusele, oskuste edendamine ning avatud kaubandus tarneahelate vastupidavuse tagamiseks. Komisjon avaldas 16. märtsil 2023 ka teatise „ELi pikaajaline konkurentsivõime: pilk 2030. aasta järgsesse aega“, milles on esitatud üheksa üksteist tugevdavat tegurit koos eesmärgiga luua majanduskasvu soodustav õigusraamistik. Teatises seatakse poliitilised prioriteedid, mille eesmärk on aktiivselt tagada struktuursed parandused, sihipärased investeeringud ja reguleerivad meetmed liidu ja selle liikmesriikide pikaajalise konkurentsivõime edendamiseks. Allpool esitatud soovitused aitavad neid prioriteete ellu viia. |
| --- | --- |

(4)

1. veebruaril 2023 avaldas komisjon teatise „Rohelise kokkuleppe tööstuskava kliimaneutraalsuse ajastuks“ (edaspidi „rohelise kokkuleppe tööstuskava“). Rohelise kokkuleppe tööstuskava eesmärk on edendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet ja toetada kiiret üleminekut kliimaneutraalsusele. See täiendab Euroopa rohelise kokkuleppe ja kava „REPowerEU“ raames tehtavaid jõupingutusi. Sellega tahetakse samuti luua keskkond, mis aitaks paremini suurendada liidu tootmisvõimsust nullnetotehnoloogia ja toodete osas, mida on vaja liidu ambitsioonikate kliimaeesmärkide saavutamiseks, samuti tagada juurdepääs asjakohastele kriitilise tähtsusega toorainetele, sealhulgas mitmekesistades hankimist, kasutades parimal viisil liikmesriikide maavarasid ja maksimeerides toorainete ringlussevõttu. Rohelise kokkuleppe tööstuskava põhineb neljal sambal: prognoositav ja lihtsam õigusraamistik, kiirem juurdepääs rahastusele, oskuste edendamine ning avatud kaubandus tarneahelate vastupidavuse tagamiseks. Komisjon avaldas 16. märtsil 2023 ka teatise „ELi pikaajaline konkurentsivõime: pilk 2030. aasta järgsesse aega“, milles on esitatud üheksa üksteist tugevdavat tegurit koos eesmärgiga luua majanduskasvu soodustav õigusraamistik. Teatises seatakse poliitilised prioriteedid, mille eesmärk on aktiivselt tagada struktuursed parandused, sihipärased investeeringud ja reguleerivad meetmed liidu ja selle liikmesriikide pikaajalise konkurentsivõime edendamiseks. Allpool esitatud soovitused aitavad neid prioriteete ellu viia.

| (5) | 2023. aastal jätkub majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta areng kooskõlas rahastu rakendamisega. Taaste- ja vastupidavuskavade täielik rakendamine on jätkuvalt oluline Euroopa poolaasta poliitiliste prioriteetide elluviimiseks, kuna kavades käsitletakse kõiki viimastel aastatel esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019., 2020. ja 2022. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mis on läbi vaadatud või mida on ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21. |
| --- | --- |

(5)

2023. aastal jätkub majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta areng kooskõlas rahastu rakendamisega. Taaste- ja vastupidavuskavade täielik rakendamine on jätkuvalt oluline Euroopa poolaasta poliitiliste prioriteetide elluviimiseks, kuna kavades käsitletakse kõiki viimastel aastatel esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019., 2020. ja 2022. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mis on läbi vaadatud või mida on ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21.

| (6) | 27. veebruaril 2023 vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2023/435 (5) (edaspidi „REPowerEU määrus“) eesmärk on kaotada kiiresti järkjärguliselt liidu sõltuvus Venemaa fossiilkütuste impordist. See aitab tugevdada energiajulgeolekut ja mitmekesistada liidu energiavarustust ning suurendada samal ajal taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, energiasalvestusvõimsust ja energiatõhusust. REPowerEU määrus võimaldab liikmesriikidel lisada oma riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse uue REPowerEU peatüki, et rahastada olulisi reforme ja investeeringuid, mis aitavad saavutada REPowerEU eesmärke. Samuti aitavad kõnealused reformid ja investeeringud suurendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet, nagu on kirjeldatud rohelise kokkuleppe tööstuskavas, ja käsitleda energiaalaseid riigipõhiseid soovitusi, mis esitati liikmesriikidele 2022. aastal ja esitatakse neile asjakohasel juhul ka 2023. aastal. REPowerEU määrusega kehtestatakse uus tagastamatu rahalise toetuse kategooria, mille kaudu saavad liikmesriigid rahastada taaste- ja vastupidavuskavade raames uusi energiaga seotud reforme ja investeeringuid. |
| --- | --- |

(6)

27. veebruaril 2023 vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2023/435 (5) (edaspidi „REPowerEU määrus“) eesmärk on kaotada kiiresti järkjärguliselt liidu sõltuvus Venemaa fossiilkütuste impordist. See aitab tugevdada energiajulgeolekut ja mitmekesistada liidu energiavarustust ning suurendada samal ajal taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, energiasalvestusvõimsust ja energiatõhusust. REPowerEU määrus võimaldab liikmesriikidel lisada oma riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse uue REPowerEU peatüki, et rahastada olulisi reforme ja investeeringuid, mis aitavad saavutada REPowerEU eesmärke. Samuti aitavad kõnealused reformid ja investeeringud suurendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet, nagu on kirjeldatud rohelise kokkuleppe tööstuskavas, ja käsitleda energiaalaseid riigipõhiseid soovitusi, mis esitati liikmesriikidele 2022. aastal ja esitatakse neile asjakohasel juhul ka 2023. aastal. REPowerEU määrusega kehtestatakse uus tagastamatu rahalise toetuse kategooria, mille kaudu saavad liikmesriigid rahastada taaste- ja vastupidavuskavade raames uusi energiaga seotud reforme ja investeeringuid.

| (7) | 8. märtsil 2023 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse eelarvepoliitika suunised 2024. aastaks (edaspidi „8. märtsi 2023. aasta teatis“). Selle eesmärk on toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon tuletas meelde, et stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamine lõpetatakse 2023. aasta lõpus. Komisjon kutsus üles kohaldama 2023.–2024. aastal eelarvepoliitikat, mis tagab võla jätkusuutlikkuse keskpikas perspektiivis ja suurendab kestlikul viisil potentsiaalset majanduskasvu, ning kutsus liikmesriike üles määrama oma 2023. aasta stabiilsus- ja lähenemisprogrammides kindlaks, kuidas eelarvekavadega tagatakse keskpikas perspektiivis eelarvepuudujäägi aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse 3 % sisemajanduse koguproduktist (edaspidi „SKP“) järgimine ning võla usutav ja pidev vähendamine või selle hoidmine usaldusväärsel tasemel. Komisjon kutsus samuti liikmesriike üles kaotama järk-järgult riiklikud eelarvemeetmed, mis on kehtestatud leibkondade ja ettevõtete kaitsmiseks energiahinnašoki eest, ja alustama kõige vähem suunatud meetmetest. Komisjon märkis, et kui uue energiahinnasurve tõttu on vaja toetusmeetmeid pikendada, peaksid liikmesriikide sellised meetmed olema paremini suunatud haavatavatele leibkondadele ja ettevõtetele. Komisjon teatas, et eelarvesoovitused tuleks kvantifitseerida ja diferentseerida. Lisaks, nagu on kavandatud komisjoni 9. novembri 2022. aasta teatises ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniste kohta, sõnastatakse eelarvesoovitused esmaste netokulude põhjal. Komisjon soovitas, et kõik liikmesriigid jätkavad riiklikult rahastatavaid investeeringuid ning tagavad rahastu ning muude liidu vahendite tõhusa kasutamise, eelkõige seoses rohe- ja digipöördega ning vastupidavuseesmärkidega. Komisjon märkis, et teeb nõukogule ettepaneku, et kehtivate õigusnormide kohased ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal. |
| --- | --- |

(7)

8. märtsil 2023 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse eelarvepoliitika suunised 2024. aastaks (edaspidi „8. märtsi 2023. aasta teatis“). Selle eesmärk on toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon tuletas meelde, et stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamine lõpetatakse 2023. aasta lõpus. Komisjon kutsus üles kohaldama 2023.–2024. aastal eelarvepoliitikat, mis tagab võla jätkusuutlikkuse keskpikas perspektiivis ja suurendab kestlikul viisil potentsiaalset majanduskasvu, ning kutsus liikmesriike üles määrama oma 2023. aasta stabiilsus- ja lähenemisprogrammides kindlaks, kuidas eelarvekavadega tagatakse keskpikas perspektiivis eelarvepuudujäägi aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse 3 % sisemajanduse koguproduktist (edaspidi „SKP“) järgimine ning võla usutav ja pidev vähendamine või selle hoidmine usaldusväärsel tasemel. Komisjon kutsus samuti liikmesriike üles kaotama järk-järgult riiklikud eelarvemeetmed, mis on kehtestatud leibkondade ja ettevõtete kaitsmiseks energiahinnašoki eest, ja alustama kõige vähem suunatud meetmetest. Komisjon märkis, et kui uue energiahinnasurve tõttu on vaja toetusmeetmeid pikendada, peaksid liikmesriikide sellised meetmed olema paremini suunatud haavatavatele leibkondadele ja ettevõtetele. Komisjon teatas, et eelarvesoovitused tuleks kvantifitseerida ja diferentseerida. Lisaks, nagu on kavandatud komisjoni 9. novembri 2022. aasta teatises ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniste kohta, sõnastatakse eelarvesoovitused esmaste netokulude põhjal. Komisjon soovitas, et kõik liikmesriigid jätkavad riiklikult rahastatavaid investeeringuid ning tagavad rahastu ning muude liidu vahendite tõhusa kasutamise, eelkõige seoses rohe- ja digipöördega ning vastupidavuseesmärkidega. Komisjon märkis, et teeb nõukogule ettepaneku, et kehtivate õigusnormide kohased ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal.

| (8) | 26. aprillil 2023 esitas komisjon seadusandlikud ettepanekud liidu majanduse juhtimise eeskirjade põhjalikuks reformimiseks. Ettepanekute põhieesmärk on parandada valitsemissektori võla jätkusuutlikkust ning edendada reformide ja investeeringute kaudu kõigis liikmesriikides kestlikku ja kaasavat majanduskasvu. Komisjon soovib ettepanekutega suurendada riikide isevastutust, lihtsustada raamistikku ja keskenduda enam keskpikale perioodile, millega kaasneb tõhus ja ühtsem täitmise tagamine. ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniseid käsitlevate nõukogu 14. märtsi 2023. aasta järelduste kohaselt on eesmärk viia seadusandlik töö lõpule 2023. aastal. |
| --- | --- |

(8)

26. aprillil 2023 esitas komisjon seadusandlikud ettepanekud liidu majanduse juhtimise eeskirjade põhjalikuks reformimiseks. Ettepanekute põhieesmärk on parandada valitsemissektori võla jätkusuutlikkust ning edendada reformide ja investeeringute kaudu kõigis liikmesriikides kestlikku ja kaasavat majanduskasvu. Komisjon soovib ettepanekutega suurendada riikide isevastutust, lihtsustada raamistikku ja keskenduda enam keskpikale perioodile, millega kaasneb tõhus ja ühtsem täitmise tagamine. ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniseid käsitlevate nõukogu 14. märtsi 2023. aasta järelduste kohaselt on eesmärk viia seadusandlik töö lõpule 2023. aastal.

| (9) | 1. juunil 2021 esitas Tšehhi vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas sätestatud hindamissuunistega. 8. septembril 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse, millega kiidetakse heaks Tšehhi taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnang (6). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Tšehhi on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjaomased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud. |
| --- | --- |

(9)

1. juunil 2021 esitas Tšehhi vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas sätestatud hindamissuunistega. 8. septembril 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse, millega kiidetakse heaks Tšehhi taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnang (6). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Tšehhi on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjaomased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud.

| (10) | 13. aprillil 2023 esitas Tšehhi oma 2023. aasta riikliku reformikava ja 28. aprillil 2023 oma 2023. aasta lähenemisprogrammi kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 8 lõikega 1. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2023. aasta riiklik reformikava ka Tšehhi kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava täitmisel tehtud edusammude kohta. |
| --- | --- |

(10)

13. aprillil 2023 esitas Tšehhi oma 2023. aasta riikliku reformikava ja 28. aprillil 2023 oma 2023. aasta lähenemisprogrammi kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 8 lõikega 1. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2023. aasta riiklik reformikava ka Tšehhi kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava täitmisel tehtud edusammude kohta.

| (11) | 24. mail 2023 avaldas komisjon Tšehhi kohta 2023. aasta riigiaruande. Selles hinnati Tšehhi edusamme nõukogu poolt aastatel 2019–2022 vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti kokkuvõte sellest, kuidas Tšehhi on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Kõnealuse analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega. Samuti hinnati Tšehhi edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kestliku arengu eesmärkide saavutamisel. |
| --- | --- |

(11)

24. mail 2023 avaldas komisjon Tšehhi kohta 2023. aasta riigiaruande. Selles hinnati Tšehhi edusamme nõukogu poolt aastatel 2019–2022 vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti kokkuvõte sellest, kuidas Tšehhi on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Kõnealuse analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega. Samuti hinnati Tšehhi edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

| (12) | Komisjon tegi määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Tšehhi kohta põhjaliku analüüsi ja avaldas selle tulemused 24. mail 2023. Komisjon jõudis järeldusele, et Tšehhis ei esine makromajanduslikku tasakaalustamatust. Haavatavused on eelkõige seotud hindade konkurentsivõime ja eluasemehindadega, kuid tulevikus on nende mõju tõenäoliselt piiratud, sest leibkondade võlatase on mõõdukas ja inflatsioon peaks pidurduma liidu keskmisest näitajast oluliselt kiiremini. Majandust mõjutas tugevalt energiahinnašokk ja kiire inflatsioon. Inflatsiooni kiirenemisele on kaasa aidanud ka pärast COVID-19 pandeemia puhkemist lõdvenenud eelarvepoliitika. Kuigi üldine hinnasurve on endiselt suur, peaks hindade konkurentsivõime energiahindade alanemise tõttu osaliselt taastuma ning puuduvad vahetud välispositsiooni jätkusuutlikkusega seotud probleemid. Inflatsioon peaks pidurduma oluliselt kiiremini kui liidus keskmiselt. Kuid kui praegune inflatsioonitase peaks püsima jääma, võib see ohustada Tšehhi konkurentsivõimet. Jooksevkonto näitajate hiljutine halvenemine nõuab edaspidi hoolikat jälgimist. Viimastel aastatel on nõudlus eluruumide järele madalate intressimäärade, sissetulekute kiire kasvu ja makrotasandi usaldatavusmeetmete lõdvendamise tõttu kiiresti kasvanud ning elamuehitajad ei ole suutnud sellega sammu pidada. Eluasemehinnad, mis pandeemia ajal jõuliselt kasvasid, hakkasid 2022. aasta keskel kõrgemate intressimäärade ja rangemate laenutingimuste tõttu langema. Eluasemehindade märkimisväärse korrektsiooni riskid näivad siiski madalad, leibkondade võlatase on mõõdukas ning pangandussektori seisund on kindel. Kui pakkumine jääb ka keskpikas perspektiivis piiratuks, siis hinnatõus siiski jätkub. Inflatsiooni ohjeldamiseks on vaja jätkuvalt pingutada. Inflatsiooni kiireks vähendamiseks peaks nõudluse kasv oluliselt aeglustuma, ning seda on võimalik saavutada piisavalt range raha- ja eelarvepoliitika abil. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon tegi määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Tšehhi kohta põhjaliku analüüsi ja avaldas selle tulemused 24. mail 2023. Komisjon jõudis järeldusele, et Tšehhis ei esine makromajanduslikku tasakaalustamatust. Haavatavused on eelkõige seotud hindade konkurentsivõime ja eluasemehindadega, kuid tulevikus on nende mõju tõenäoliselt piiratud, sest leibkondade võlatase on mõõdukas ja inflatsioon peaks pidurduma liidu keskmisest näitajast oluliselt kiiremini. Majandust mõjutas tugevalt energiahinnašokk ja kiire inflatsioon. Inflatsiooni kiirenemisele on kaasa aidanud ka pärast COVID-19 pandeemia puhkemist lõdvenenud eelarvepoliitika. Kuigi üldine hinnasurve on endiselt suur, peaks hindade konkurentsivõime energiahindade alanemise tõttu osaliselt taastuma ning puuduvad vahetud välispositsiooni jätkusuutlikkusega seotud probleemid. Inflatsioon peaks pidurduma oluliselt kiiremini kui liidus keskmiselt. Kuid kui praegune inflatsioonitase peaks püsima jääma, võib see ohustada Tšehhi konkurentsivõimet. Jooksevkonto näitajate hiljutine halvenemine nõuab edaspidi hoolikat jälgimist. Viimastel aastatel on nõudlus eluruumide järele madalate intressimäärade, sissetulekute kiire kasvu ja makrotasandi usaldatavusmeetmete lõdvendamise tõttu kiiresti kasvanud ning elamuehitajad ei ole suutnud sellega sammu pidada. Eluasemehinnad, mis pandeemia ajal jõuliselt kasvasid, hakkasid 2022. aasta keskel kõrgemate intressimäärade ja rangemate laenutingimuste tõttu langema. Eluasemehindade märkimisväärse korrektsiooni riskid näivad siiski madalad, leibkondade võlatase on mõõdukas ning pangandussektori seisund on kindel. Kui pakkumine jääb ka keskpikas perspektiivis piiratuks, siis hinnatõus siiski jätkub. Inflatsiooni ohjeldamiseks on vaja jätkuvalt pingutada. Inflatsiooni kiireks vähendamiseks peaks nõudluse kasv oluliselt aeglustuma, ning seda on võimalik saavutada piisavalt range raha- ja eelarvepoliitika abil.

| (13) | Eurostati kinnitatud andmete kohaselt vähenes Tšehhi valitsemissektori eelarvepuudujääk 5,1 %-lt SKPst 2021. aastal 3,6 %-le SKPst 2022. aastal, samas kui valitsemissektori võlg suurenes 42,0 %-lt SKPst 2021. aasta lõpus 44,1 %-le SKPst 2022. aasta lõpus. 24. mail 2023 avaldas komisjon aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Kõnealuses aruandes arutati Tšehhi eelarveseisundit, kuna riigi valitsemissektori eelarvepuudujääk ületas 2022. aastal aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst. Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägikriteerium ei ole täidetud. Kooskõlas 8. märtsi 2023. aasta teatisega ei teinud komisjon ettepanekut algatada 2023. aasta kevadel uued ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused. Seejärel märkis komisjon, et teeb nõukogule ettepaneku, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal. Tšehhi peaks seda arvesse võtma oma 2023. aasta eelarve täitmisel ja 2024. aasta eelarve koostamisel. |
| --- | --- |

(13)

Eurostati kinnitatud andmete kohaselt vähenes Tšehhi valitsemissektori eelarvepuudujääk 5,1 %-lt SKPst 2021. aastal 3,6 %-le SKPst 2022. aastal, samas kui valitsemissektori võlg suurenes 42,0 %-lt SKPst 2021. aasta lõpus 44,1 %-le SKPst 2022. aasta lõpus. 24. mail 2023 avaldas komisjon aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Kõnealuses aruandes arutati Tšehhi eelarveseisundit, kuna riigi valitsemissektori eelarvepuudujääk ületas 2022. aastal aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst. Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägikriteerium ei ole täidetud. Kooskõlas 8. märtsi 2023. aasta teatisega ei teinud komisjon ettepanekut algatada 2023. aasta kevadel uued ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused. Seejärel märkis komisjon, et teeb nõukogule ettepaneku, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal. Tšehhi peaks seda arvesse võtma oma 2023. aasta eelarve täitmisel ja 2024. aasta eelarve koostamisel.

| (14) | Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud eelarvepoliitilised meetmed, mis on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. 2022. aastal hõlmasid sellised tulusid vähendavad eelarvepoliitilised meetmed bensiini ja diislikütuse aktsiisi langetamist, maanteemaksu tühistamist ettevõtjatele ja lõpptarbijate makstava taastuvenergia lisatasu vähendamist, samas kui kulusid suurendavad eelarvepoliitilised meetmed hõlmasid kindlasummalist energiaarvete toetust („säästutariif“), kõrgetest energiahindadest mõjutatud tööstussektorite toetamist ja ühekordset lastetoetust. Komisjoni hinnangul oli kõnealuste meetmete eelarveline netokulu 2022. aastal 0,7 % SKPst. Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud ka Ukraina põgenike ajutise kaitsega seotud eelarvekulud, mis olid 2022. aastal hinnanguliselt 0,3 % SKPst. Samal ajal vähenesid COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete hinnangulised kulud 2,0 %-lt SKPst 2021. aastal 0,1 %-le SKPst 2022. aastal. |
| --- | --- |

(14)

Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud eelarvepoliitilised meetmed, mis on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. 2022. aastal hõlmasid sellised tulusid vähendavad eelarvepoliitilised meetmed bensiini ja diislikütuse aktsiisi langetamist, maanteemaksu tühistamist ettevõtjatele ja lõpptarbijate makstava taastuvenergia lisatasu vähendamist, samas kui kulusid suurendavad eelarvepoliitilised meetmed hõlmasid kindlasummalist energiaarvete toetust („säästutariif“), kõrgetest energiahindadest mõjutatud tööstussektorite toetamist ja ühekordset lastetoetust. Komisjoni hinnangul oli kõnealuste meetmete eelarveline netokulu 2022. aastal 0,7 % SKPst. Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud ka Ukraina põgenike ajutise kaitsega seotud eelarvekulud, mis olid 2022. aastal hinnanguliselt 0,3 % SKPst. Samal ajal vähenesid COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete hinnangulised kulud 2,0 %-lt SKPst 2021. aastal 0,1 %-le SKPst 2022. aastal.

| (15) | 18. juunil 2021 soovitas nõukogu Tšehhil (7) säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas rahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud. |
| --- | --- |

(15)

18. juunil 2021 soovitas nõukogu Tšehhil (7) säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas rahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud.

| (16) | Komisjoni hinnangul oli eelarvepoliitika (8) 2022. aastal üldjoontes neutraalne (– 0,1 % SKPst), nagu nõukogu soovitas. Nagu nõukogu soovitas, jätkas Tšehhi majanduse taastamise toetamist rahastust rahastatavate investeeringutega. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatud kulude maht oli 2022. aastal 1,1 % SKPst (2021. aastal 1,1 % SKPst). Riiklikult rahastatavad investeeringud andsid eelarvepoliitikasse neutraalse panuse (9). Samal ajal andis riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,3 protsendipunkti. Seega hoidis Tšehhi riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasvu piisavalt kontrolli all. Seega säilitas Tšehhi riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu nõukogu soovitas. |
| --- | --- |

(16)

Komisjoni hinnangul oli eelarvepoliitika (8) 2022. aastal üldjoontes neutraalne (– 0,1 % SKPst), nagu nõukogu soovitas. Nagu nõukogu soovitas, jätkas Tšehhi majanduse taastamise toetamist rahastust rahastatavate investeeringutega. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatud kulude maht oli 2022. aastal 1,1 % SKPst (2021. aastal 1,1 % SKPst). Riiklikult rahastatavad investeeringud andsid eelarvepoliitikasse neutraalse panuse (9). Samal ajal andis riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,3 protsendipunkti. Seega hoidis Tšehhi riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasvu piisavalt kontrolli all. Seega säilitas Tšehhi riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu nõukogu soovitas.

| (17) | 2023. aasta lähenemisprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on kooskõlas komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis märgituga. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2023. aastal 0,1 % ja 2024. aastal 3,0 %. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2023. ja 2024. aastal sarnases mahus (vastavalt 0,2 % ja 2,6 %). |
| --- | --- |

(17)

2023. aasta lähenemisprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on kooskõlas komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis märgituga. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2023. aastal 0,1 % ja 2024. aastal 3,0 %. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2023. ja 2024. aastal sarnases mahus (vastavalt 0,2 % ja 2,6 %).

| (18) | Valitsus prognoosib oma 2023. aasta lähenemisprogrammis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk väheneb 2023. aastal 3,5 %-le SKPst. 2023. aasta väike langus tuleneb peamiselt suurematest kulutustest, näiteks energiatoetusmeetmetega seotud subsiidiumid, või suuremast kapitali kogumahutusest põhivarasse, mida tasakaalustab teiste kuluartiklite väiksem kasv ja liidu rahalistest vahenditest saadava tulu suurenemine. 2023. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 44,1 %-lt SKPst 2022. aasta lõpus 43,5 %-le SKPst 2023. aasta lõpus. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarvepuudujääk 2023. aastal 3,6 % SKPst. See on kooskõlas 2023. aasta lähenemisprogrammis prognoositud eelarvepuudujäägiga. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2023. aasta lõpus madalam (42,9 %). Erinevus tuleneb prognoositud suuremast SKP nominaalkasvust. |
| --- | --- |

(18)

Valitsus prognoosib oma 2023. aasta lähenemisprogrammis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk väheneb 2023. aastal 3,5 %-le SKPst. 2023. aasta väike langus tuleneb peamiselt suurematest kulutustest, näiteks energiatoetusmeetmetega seotud subsiidiumid, või suuremast kapitali kogumahutusest põhivarasse, mida tasakaalustab teiste kuluartiklite väiksem kasv ja liidu rahalistest vahenditest saadava tulu suurenemine. 2023. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 44,1 %-lt SKPst 2022. aasta lõpus 43,5 %-le SKPst 2023. aasta lõpus. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarvepuudujääk 2023. aastal 3,6 % SKPst. See on kooskõlas 2023. aasta lähenemisprogrammis prognoositud eelarvepuudujäägiga. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2023. aasta lõpus madalam (42,9 %). Erinevus tuleneb prognoositud suuremast SKP nominaalkasvust.

| (19) | 2023. aastal peaksid valitsemissektori eelarvepositsiooni jätkuvalt mõjutama meetmed, mida on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. Need hõlmavad 2022. aastast pikendatud meetmeid (eelkõige lõpptarbijate makstava taastuvenergia lisatasu vähendamine ja diislikütuse aktsiisi langetamine) ning uusi meetmed, nagu hinnalae kehtestamine elektri- ja gaasihindadele ning toetused küttesektoris. Nende meetmete kulusid tasakaalustavad osaliselt energiatarnijate ootamatule kasumile kehtestatud maksud, nimelt maks, mida elektritootjad maksavad teatavat hinnataset ületavatelt tuludelt, ning ootamatu kasumi maks, mida kohaldatakse elektri ja gaasi tootmise ja müügi ning fossiilkütuste kaevandamise, kütuste ja naftakeemiatööstusega seotud valdkondades tegutsevate ettevõtete suhtes. Neid tulusid arvesse võttes on komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt toetusmeetmete eelarveline netokulu 2023. aastal 1,3 % SKPst (10). Enamik 2023. aasta meetmeid ei näi olevat suunatud kõige haavatavamatele leibkondadele või ettevõtetele ega säilita täielikult hinnasignaali energianõudluse vähendamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks. Seepärast moodustavad suunatud toetusmeetmed, mida võetakse arvesse nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovituse (11) järgimise hindamisel, komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt 2023. aastal 0,1 % SKPst (võrreldes 0,2 %ga SKPst 2022. aastal). Ukraina põgenike ajutise kaitsega seotud eelarvekulud peaksid võrreldes 2022. aastaga vähenema 0,1 protsendipunkti SKPst. |
| --- | --- |

(19)

2023. aastal peaksid valitsemissektori eelarvepositsiooni jätkuvalt mõjutama meetmed, mida on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. Need hõlmavad 2022. aastast pikendatud meetmeid (eelkõige lõpptarbijate makstava taastuvenergia lisatasu vähendamine ja diislikütuse aktsiisi langetamine) ning uusi meetmed, nagu hinnalae kehtestamine elektri- ja gaasihindadele ning toetused küttesektoris. Nende meetmete kulusid tasakaalustavad osaliselt energiatarnijate ootamatule kasumile kehtestatud maksud, nimelt maks, mida elektritootjad maksavad teatavat hinnataset ületavatelt tuludelt, ning ootamatu kasumi maks, mida kohaldatakse elektri ja gaasi tootmise ja müügi ning fossiilkütuste kaevandamise, kütuste ja naftakeemiatööstusega seotud valdkondades tegutsevate ettevõtete suhtes. Neid tulusid arvesse võttes on komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt toetusmeetmete eelarveline netokulu 2023. aastal 1,3 % SKPst (10). Enamik 2023. aasta meetmeid ei näi olevat suunatud kõige haavatavamatele leibkondadele või ettevõtetele ega säilita täielikult hinnasignaali energianõudluse vähendamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks. Seepärast moodustavad suunatud toetusmeetmed, mida võetakse arvesse nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovituse (11) järgimise hindamisel, komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt 2023. aastal 0,1 % SKPst (võrreldes 0,2 %ga SKPst 2022. aastal). Ukraina põgenike ajutise kaitsega seotud eelarvekulud peaksid võrreldes 2022. aastaga vähenema 0,1 protsendipunkti SKPst.

| (20) | Oma 12. juuli 2022 soovituses soovitas nõukogu Tšehhil võtta meetmeid, tagamaks 2023. aastal, et riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv on kooskõlas üldiselt neutraalse eelarvepoliitikaga, (12) võttes arvesse jätkuvat ajutist ja sihipärast toetust leibkondadele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Tšehhi peaks olema valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Samuti soovitati Tšehhil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades rahastut ning muid liidu vahendeid. |
| --- | --- |

(20)

Oma 12. juuli 2022 soovituses soovitas nõukogu Tšehhil võtta meetmeid, tagamaks 2023. aastal, et riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv on kooskõlas üldiselt neutraalse eelarvepoliitikaga, (12) võttes arvesse jätkuvat ajutist ja sihipärast toetust leibkondadele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Tšehhi peaks olema valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Samuti soovitati Tšehhil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades rahastut ning muid liidu vahendeid.

| (21) | Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika 2023. aastal kiire inflatsiooni tingimustes pärssiv (+ 1,4 % SKPst). See järgneb 2022. aasta üldjoontes neutraalsele eelarvepoliitikale (– 0,1 % SKPst). Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) peaks andma 2023. aastal eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 1,2 % SKPst. See hõlmab energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamatele leibkondadele ja ettevõtetele suunatud toetusmeetmete kulude vähenemist 0,1 % SKPst. Samuti hõlmab see Ukraina põgenikele ajutise kaitse pakkumise kulude vähenemist (0,1 % SKPst). Kokkuvõttes on riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude prognoositud kasv nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitusega kooskõlas. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulude maht on prognoosi kohaselt 2023. aastal 1,6 % SKPst, samas kui riiklikult rahastatavad investeeringud annavad prognoosi kohaselt eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,5 protsendipunkti (13). Seega kavatseb Tšehhi rahastada täiendavaid investeeringuid rahastust ja muudest liidu vahenditest ning ei säilita prognoosi kohaselt riiklikult rahastatavaid investeeringuid. Tšehhi kavatseb rahastada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, näiteks üldkasutatavate hoonete energiatõhususe parandamine või investeeringud raudteesse või digiteenustesse, mida osaliselt rahastatakse rahastust ja muudest liidu vahenditest. |
| --- | --- |

(21)

Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika 2023. aastal kiire inflatsiooni tingimustes pärssiv (+ 1,4 % SKPst). See järgneb 2022. aasta üldjoontes neutraalsele eelarvepoliitikale (– 0,1 % SKPst). Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) peaks andma 2023. aastal eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 1,2 % SKPst. See hõlmab energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamatele leibkondadele ja ettevõtetele suunatud toetusmeetmete kulude vähenemist 0,1 % SKPst. Samuti hõlmab see Ukraina põgenikele ajutise kaitse pakkumise kulude vähenemist (0,1 % SKPst). Kokkuvõttes on riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude prognoositud kasv nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitusega kooskõlas. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulude maht on prognoosi kohaselt 2023. aastal 1,6 % SKPst, samas kui riiklikult rahastatavad investeeringud annavad prognoosi kohaselt eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,5 protsendipunkti (13). Seega kavatseb Tšehhi rahastada täiendavaid investeeringuid rahastust ja muudest liidu vahenditest ning ei säilita prognoosi kohaselt riiklikult rahastatavaid investeeringuid. Tšehhi kavatseb rahastada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, näiteks üldkasutatavate hoonete energiatõhususe parandamine või investeeringud raudteesse või digiteenustesse, mida osaliselt rahastatakse rahastust ja muudest liidu vahenditest.

| (22) | 2023. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk 2024. aastal vähenema 2,9 %-le SKPst. Eelarvepuudujäägi vähenemine 2024. aastal tuleneb peamiselt energiatoetusmeetmete järkjärgulisest kaotamisest, mille tulemuseks on väiksemad toetused, ja sotsiaalmaksete aeglasemast kasvust võrreldes nominaalse SKP kasvuga. Vastavalt 2023. aasta lähenemisprogrammile prognoositakse, et valitsemissektori võla suhe SKPsse suureneb 2024. aasta lõpuks 44,0 %ni. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk moodustab 2024. aastal 3,0 % SKPst. See on üldjoontes kooskõlas 2023. aasta lähenemisprogrammis prognoositud eelarvepuudujäägiga. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2024. aasta lõpus madalam (43,1 %). |
| --- | --- |

(22)

2023. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk 2024. aastal vähenema 2,9 %-le SKPst. Eelarvepuudujäägi vähenemine 2024. aastal tuleneb peamiselt energiatoetusmeetmete järkjärgulisest kaotamisest, mille tulemuseks on väiksemad toetused, ja sotsiaalmaksete aeglasemast kasvust võrreldes nominaalse SKP kasvuga. Vastavalt 2023. aasta lähenemisprogrammile prognoositakse, et valitsemissektori võla suhe SKPsse suureneb 2024. aasta lõpuks 44,0 %ni. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk moodustab 2024. aastal 3,0 % SKPst. See on üldjoontes kooskõlas 2023. aasta lähenemisprogrammis prognoositud eelarvepuudujäägiga. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2024. aasta lõpus madalam (43,1 %).

| (23) | 2023. aasta lähenemisprogrammis nähakse ette enamiku energiatoetusmeetmete järkjärguline kaotamine 2024. aastal. Praegu eeldab komisjon, et energiatoetusmeetmete netokulu on 2024. aastal 0,0 % SKPst, võrreldes 1,3 %ga SKPst 2023. aastal. Need hinnangud sõltuvad eeldusest, et energiahinnad ei tõuse uuesti. |
| --- | --- |

(23)

2023. aasta lähenemisprogrammis nähakse ette enamiku energiatoetusmeetmete järkjärguline kaotamine 2024. aastal. Praegu eeldab komisjon, et energiatoetusmeetmete netokulu on 2024. aastal 0,0 % SKPst, võrreldes 1,3 %ga SKPst 2023. aastal. Need hinnangud sõltuvad eeldusest, et energiahinnad ei tõuse uuesti.

| (24) | Määrusega (EÜ) nr 1466/97 on seatud struktuurse eelarvepositsiooni iga-aastase parandamise sihtmärgiks 0,5 % SKPst, (14) et liikuda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas. Võttes arvesse riigi rahanduse jätkusuutlikkuse kaalutlusi ja vajadust vähendada eelarvepuudujääki allapoole aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst, oleks komisjoni hinnangul asjakohane parandada struktuurset eelarvepositsiooni 2024. aastal vähemalt 0,5 % SKPst. Sellise paranemise tagamiseks ning kooskõlas komisjoni metoodikaga ei tohiks riiklikult rahastatavate esmaste netokulude (15) kasv 2024. aastal ületada 6,0 %, nagu on kajastatud käesolevas soovituses. See aitab vähendada ka alusinflatsiooni, mis on liidu keskmisest tunduvalt kiirem ja võib püsimise korral pärssida konkurentsivõimet. Samal ajal tuleks ülejäänud energiatoetusmeetmed (komisjoni praeguse hinnangu kohaselt 1,3 % SKPst 2023. aastal) sõltuvalt energiaturu suundumustest järk-järgult kaotada, alustades kõige vähem suunatud meetmetest, ning sellest tulenevat kokkuhoidu tuleks kasutada valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamiseks. Komisjoni hinnangute kohaselt oleks selle tulemuseks esmaste netokulude kasv alla 2024. aastaks soovitatud maksimaalse kasvumäära. |
| --- | --- |

(24)

Määrusega (EÜ) nr 1466/97 on seatud struktuurse eelarvepositsiooni iga-aastase parandamise sihtmärgiks 0,5 % SKPst, (14) et liikuda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas. Võttes arvesse riigi rahanduse jätkusuutlikkuse kaalutlusi ja vajadust vähendada eelarvepuudujääki allapoole aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst, oleks komisjoni hinnangul asjakohane parandada struktuurset eelarvepositsiooni 2024. aastal vähemalt 0,5 % SKPst. Sellise paranemise tagamiseks ning kooskõlas komisjoni metoodikaga ei tohiks riiklikult rahastatavate esmaste netokulude (15) kasv 2024. aastal ületada 6,0 %, nagu on kajastatud käesolevas soovituses. See aitab vähendada ka alusinflatsiooni, mis on liidu keskmisest tunduvalt kiirem ja võib püsimise korral pärssida konkurentsivõimet. Samal ajal tuleks ülejäänud energiatoetusmeetmed (komisjoni praeguse hinnangu kohaselt 1,3 % SKPst 2023. aastal) sõltuvalt energiaturu suundumustest järk-järgult kaotada, alustades kõige vähem suunatud meetmetest, ning sellest tulenevat kokkuhoidu tuleks kasutada valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamiseks. Komisjoni hinnangute kohaselt oleks selle tulemuseks esmaste netokulude kasv alla 2024. aastaks soovitatud maksimaalse kasvumäära.

| (25) | Eeldades, et poliitikat ei muudeta, prognoositakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et riiklikult rahastatavad esmased netokulud kasvavad 2024. aastal 3,0 %, mis on soovitatud kasvumäärast vähem. |
| --- | --- |

(25)

Eeldades, et poliitikat ei muudeta, prognoositakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et riiklikult rahastatavad esmased netokulud kasvavad 2024. aastal 3,0 %, mis on soovitatud kasvumäärast vähem.

| (26) | 2023. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaksid valitsemissektori investeeringud vähenema 4,9 %-lt SKPst 2023. aastal 4,4 %-le SKPst 2024. aastal. Investeeringute vähenemine kajastab riiklikult rahastatavate investeeringute ja selliste liidu rahastatavate investeeringute vähenemist, mis on pärit mujalt kui rahastust. |
| --- | --- |

(26)

2023. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaksid valitsemissektori investeeringud vähenema 4,9 %-lt SKPst 2023. aastal 4,4 %-le SKPst 2024. aastal. Investeeringute vähenemine kajastab riiklikult rahastatavate investeeringute ja selliste liidu rahastatavate investeeringute vähenemist, mis on pärit mujalt kui rahastust.

| (27) | 2023. aasta lähenemisprogrammis on esitatud keskpika perioodi eelarvekava aastani 2026. 2023. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk järk-järgult vähenema 2,4 %-le SKPst 2025. aastal ja 2,2 %-le SKPst 2026. aastal. Seega on kavandatud valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähenemine alla 3 % SKPst 2024. aastal. 2023. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse suurenema 44,0 %-lt SKPst 2024. aasta lõpus 45,0 %-le SKPst 2026. aasta lõpus. |
| --- | --- |

(27)

2023. aasta lähenemisprogrammis on esitatud keskpika perioodi eelarvekava aastani 2026. 2023. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk järk-järgult vähenema 2,4 %-le SKPst 2025. aastal ja 2,2 %-le SKPst 2026. aastal. Seega on kavandatud valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähenemine alla 3 % SKPst 2024. aastal. 2023. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse suurenema 44,0 %-lt SKPst 2024. aasta lõpus 45,0 %-le SKPst 2026. aasta lõpus.

| (28) | Tšehhi seisab keskmises ja pikas perspektiivis silmitsi riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riskidega. Rida viimase kolme aasta jooksul võetud püsiva mõjuga eelarvemeetmeid, sealhulgas füüsilise isiku tulumaksu baasi vähendamine ja mitu sotsiaalkindlustuskulude indekseerimist üle seadusega kehtestatud miinimummäära, on halvendanud struktuurset eelarvepositsiooni. Riigi rahanduse jätkusuutlikkusele avaldab keskpikas ja pikas perspektiivis täiendavat survet elanikkonna vananemisega seotud kulude kasv. Vanadussõltuvusmäära prognoositud kahekordistumine (16) ja vanaduspensioniea ülempiiri kehtestamine pärast 2030. aastat peaksid suurendama pensionikulusid 8,8 %-lt SKPst 2030. aastal 11,4 %-le SKPst 2050. aastal. Lisaks prognoositakse, et avaliku sektori kulutused tervishoiule ja pikaajalisele hooldusele kasvavad rahvastiku vananemise tõttu 2070. aastaks vastavalt 0,9 protsendipunkti ja 1,7 protsendipunkti. Võimalikud meetmed riigi rahanduse jätkusuutlikkuse parandamiseks pikas perspektiivis hõlmavad vanaduspensioniea tõstmist kooskõlas oodatava eluea pikenemisega, eakamate inimeste tööturul osalemise määrade kasvu stimuleerimist, ennetähtaegselt pensionile jäämise piiramist, pensionide indekseerimise määrade korrigeerimist ning tööjõupakkumise suurendamist, et tagada pensionisüsteemile suurem tulu. |
| --- | --- |

(28)

Tšehhi seisab keskmises ja pikas perspektiivis silmitsi riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riskidega. Rida viimase kolme aasta jooksul võetud püsiva mõjuga eelarvemeetmeid, sealhulgas füüsilise isiku tulumaksu baasi vähendamine ja mitu sotsiaalkindlustuskulude indekseerimist üle seadusega kehtestatud miinimummäära, on halvendanud struktuurset eelarvepositsiooni. Riigi rahanduse jätkusuutlikkusele avaldab keskpikas ja pikas perspektiivis täiendavat survet elanikkonna vananemisega seotud kulude kasv. Vanadussõltuvusmäära prognoositud kahekordistumine (16) ja vanaduspensioniea ülempiiri kehtestamine pärast 2030. aastat peaksid suurendama pensionikulusid 8,8 %-lt SKPst 2030. aastal 11,4 %-le SKPst 2050. aastal. Lisaks prognoositakse, et avaliku sektori kulutused tervishoiule ja pikaajalisele hooldusele kasvavad rahvastiku vananemise tõttu 2070. aastaks vastavalt 0,9 protsendipunkti ja 1,7 protsendipunkti. Võimalikud meetmed riigi rahanduse jätkusuutlikkuse parandamiseks pikas perspektiivis hõlmavad vanaduspensioniea tõstmist kooskõlas oodatava eluea pikenemisega, eakamate inimeste tööturul osalemise määrade kasvu stimuleerimist, ennetähtaegselt pensionile jäämise piiramist, pensionide indekseerimise määrade korrigeerimist ning tööjõupakkumise suurendamist, et tagada pensionisüsteemile suurem tulu.

| (29) | Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks. Tšehhi taaste- ja vastupidavuskava rakendamine käib, kuid esineb mõningane viivituste oht. Tšehhi esitas ühe maksetaotluse, mis vastab taaste- ja vastupidavuskava 37 eesmärgile ja sihile ning mille alusel maksti välja kokku ligikaudu 928 miljonit eurot. Kava õigeaegse rakendamise tagamiseks on vaja veelgi parandada haldussuutlikkust ning seada olulisemad reformid ja investeeringud tähtsuse järjekorda. Kava ja selle addendum’id vaadatakse eeldatavasti läbi 2023. aastal, et hõlmata uus REPowerEU peatükk ja võtta arvesse tagastamatu toetuse suurenemist. Tšehhi teatas 30. märtsil 2023 vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 14 lõikele 6 oma kavatsusest taotleda rahastust kuni 11 miljardit eurot täiendavat laenutoetust. Uue REPowerEU peatüki kiire lisamine taaste- ja vastupidavuskavasse võimaldab rahastada täiendavaid reforme ja investeeringuid, et toetada Tšehhi strateegilisi eesmärke energia ja rohepöörde vallas. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline ja tulemuslik kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest. |
| --- | --- |

(29)

Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks. Tšehhi taaste- ja vastupidavuskava rakendamine käib, kuid esineb mõningane viivituste oht. Tšehhi esitas ühe maksetaotluse, mis vastab taaste- ja vastupidavuskava 37 eesmärgile ja sihile ning mille alusel maksti välja kokku ligikaudu 928 miljonit eurot. Kava õigeaegse rakendamise tagamiseks on vaja veelgi parandada haldussuutlikkust ning seada olulisemad reformid ja investeeringud tähtsuse järjekorda. Kava ja selle addendum’id vaadatakse eeldatavasti läbi 2023. aastal, et hõlmata uus REPowerEU peatükk ja võtta arvesse tagastamatu toetuse suurenemist. Tšehhi teatas 30. märtsil 2023 vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 14 lõikele 6 oma kavatsusest taotleda rahastust kuni 11 miljardit eurot täiendavat laenutoetust. Uue REPowerEU peatüki kiire lisamine taaste- ja vastupidavuskavasse võimaldab rahastada täiendavaid reforme ja investeeringuid, et toetada Tšehhi strateegilisi eesmärke energia ja rohepöörde vallas. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline ja tulemuslik kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest.

| (30) | Komisjon kiitis 2022. aastal heaks kõik Tšehhi ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid. Ühtekuuluvuspoliitika programmide kiire rakendamine vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga, sealhulgas REPowerEU peatükiga, on esmatähtis, et viia Tšehhis ellu rohe- ja digipööre, suurendada majanduslikku ja sotsiaalset vastupidavust ning tagada tasakaalustatud territoriaalne areng. |
| --- | --- |

(30)

Komisjon kiitis 2022. aastal heaks kõik Tšehhi ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid. Ühtekuuluvuspoliitika programmide kiire rakendamine vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga, sealhulgas REPowerEU peatükiga, on esmatähtis, et viia Tšehhis ellu rohe- ja digipööre, suurendada majanduslikku ja sotsiaalset vastupidavust ning tagada tasakaalustatud territoriaalne areng.

| (31) | Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas ning ühtekuuluvuspoliitika programmides käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Tšehhi silmitsi mitmete muude probleemidega, mis on seotud eluruumide, energiapoliitika ja rohepöördega. |
| --- | --- |

(31)

Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas ning ühtekuuluvuspoliitika programmides käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Tšehhi silmitsi mitmete muude probleemidega, mis on seotud eluruumide, energiapoliitika ja rohepöördega.

| (32) | Eluruumide taskukohasuse tase, mis on regiooniti väga erinev, on Tšehhis olnud viimasel viiel aastal üks liidu madalamaid. Kiirelt kasvavad eluasemehinnad on kinnisvara ostmise keskmise sissetulekuga rühmade jaoks keerukaks muutnud. See on omakorda suurendanud nõudlust üürikinnisvara järele ja muutnud ka selle vähem taskukohaseks. Lisaks ei suuda sotsiaaleluruumide ebapiisav hulk katta väikese sissetulekuga ja haavatavate leibkondade täit nõudlust (see moodustas 2020. aastal eluruumide üldkogumist 0,4 %, samal ajal kui liidu keskmine on 7–8 % (17)) ning olemasolevaid eluasemetoetusi kasutatakse liialt vähe, mis on osaliselt tingitud halduskoormusest, häbimärgistamisest ja vähesest teadlikkusest. Seetõttu on eluruumivajadusega perede arv viimastel aastatel kasvanud, tekitades täiendavaid kulusid avaliku sektori eelarvele ja tervishoiusüsteemile. COVID-19 pandeemia ja Ukrainas sõja eest põgenevate inimeste sissevool on neid olemasolevaid probleeme veelgi süvendanud. Ühtekuuluvuspoliitika rahastamine on jätkuvalt oluline allikas sotsiaaleluruumidesse tehtavate investeeringute katsetamiseks ja rahastamiseks ning aitab suurendada sotsiaalkaitset ja sotsiaalset kaasatust. Selleks et olukord märkimisväärselt paraneks, on siiski vaja muid rahastamisallikaid. Tšehhil puuduvad sotsiaaleluruume käsitlevad õigusaktid ja terviklik raamistik, ning see raskendab killustatud eluasemepoliitika koordineerimist ning riiklike ja piirkondlike asutuste kohustuste kindlaksmääramist. Stabiilne ja jätkusuutlik rahastamine riiklikest allikatest koos üüri- või ühistueluruumide puhul antavate soodustustega aitaks suurendada taskukohaste eluruumide pakkumist ning aitaks neid jõupingutusi järjepidevamaks ja ulatuslikumaks muuta. Tõhus koordineerimine võimaldaks suurel määral edendada eluruumide pakkumist, olemasolevate elamuüksuste rekonstrueerimist ja renoveerimist ning vabade eluruumide kasutuselevõttu. |
| --- | --- |

(32)

Eluruumide taskukohasuse tase, mis on regiooniti väga erinev, on Tšehhis olnud viimasel viiel aastal üks liidu madalamaid. Kiirelt kasvavad eluasemehinnad on kinnisvara ostmise keskmise sissetulekuga rühmade jaoks keerukaks muutnud. See on omakorda suurendanud nõudlust üürikinnisvara järele ja muutnud ka selle vähem taskukohaseks. Lisaks ei suuda sotsiaaleluruumide ebapiisav hulk katta väikese sissetulekuga ja haavatavate leibkondade täit nõudlust (see moodustas 2020. aastal eluruumide üldkogumist 0,4 %, samal ajal kui liidu keskmine on 7–8 % (17)) ning olemasolevaid eluasemetoetusi kasutatakse liialt vähe, mis on osaliselt tingitud halduskoormusest, häbimärgistamisest ja vähesest teadlikkusest. Seetõttu on eluruumivajadusega perede arv viimastel aastatel kasvanud, tekitades täiendavaid kulusid avaliku sektori eelarvele ja tervishoiusüsteemile. COVID-19 pandeemia ja Ukrainas sõja eest põgenevate inimeste sissevool on neid olemasolevaid probleeme veelgi süvendanud. Ühtekuuluvuspoliitika rahastamine on jätkuvalt oluline allikas sotsiaaleluruumidesse tehtavate investeeringute katsetamiseks ja rahastamiseks ning aitab suurendada sotsiaalkaitset ja sotsiaalset kaasatust. Selleks et olukord märkimisväärselt paraneks, on siiski vaja muid rahastamisallikaid. Tšehhil puuduvad sotsiaaleluruume käsitlevad õigusaktid ja terviklik raamistik, ning see raskendab killustatud eluasemepoliitika koordineerimist ning riiklike ja piirkondlike asutuste kohustuste kindlaksmääramist. Stabiilne ja jätkusuutlik rahastamine riiklikest allikatest koos üüri- või ühistueluruumide puhul antavate soodustustega aitaks suurendada taskukohaste eluruumide pakkumist ning aitaks neid jõupingutusi järjepidevamaks ja ulatuslikumaks muuta. Tõhus koordineerimine võimaldaks suurel määral edendada eluruumide pakkumist, olemasolevate elamuüksuste rekonstrueerimist ja renoveerimist ning vabade eluruumide kasutuselevõttu.

| (33) | Pärast Venemaa sissetungi Ukrainasse on Tšehhi mitmekesistanud gaasitarneid, et vähenda oma suurt sõltuvust Venemaalt pärit fossiilkütuste impordist. Näiteks on Tšehhi loobunud täielikust sõltuvusest Venemaalt pärit gaasitarnetest, asendades need peamiselt Norrast pärit mitmekesistatud gaasitarnetega ja veeldatud maagaasi impordiga. Samas ei ole fossiilkütuste tarbimine riigis vähenenud, mistõttu on olemas suur tarnehäirete ja hinnatõusu oht, millel on leibkondadele ja tööstusele märkimisväärne negatiivne mõju. 2022. aasta augustist kuni 2023. aasta märtsini vähenes Tšehhi maagaasi tarbimine võrreldes eelneva viie aasta sama perioodi keskmise gaasitarbimisega 17 %, st rohkem, kui oli seatud eesmärgiks (15 %). Tšehhi võiks jätkata jõupingutusi gaasinõudluse ajutiseks vähendamiseks kuni 31. märtsini 2024, vastavalt nõukogu määrusele (EL) 2022/1369 (18). |
| --- | --- |

(33)

Pärast Venemaa sissetungi Ukrainasse on Tšehhi mitmekesistanud gaasitarneid, et vähenda oma suurt sõltuvust Venemaalt pärit fossiilkütuste impordist. Näiteks on Tšehhi loobunud täielikust sõltuvusest Venemaalt pärit gaasitarnetest, asendades need peamiselt Norrast pärit mitmekesistatud gaasitarnetega ja veeldatud maagaasi impordiga. Samas ei ole fossiilkütuste tarbimine riigis vähenenud, mistõttu on olemas suur tarnehäirete ja hinnatõusu oht, millel on leibkondadele ja tööstusele märkimisväärne negatiivne mõju. 2022. aasta augustist kuni 2023. aasta märtsini vähenes Tšehhi maagaasi tarbimine võrreldes eelneva viie aasta sama perioodi keskmise gaasitarbimisega 17 %, st rohkem, kui oli seatud eesmärgiks (15 %). Tšehhi võiks jätkata jõupingutusi gaasinõudluse ajutiseks vähendamiseks kuni 31. märtsini 2024, vastavalt nõukogu määrusele (EL) 2022/1369 (18).

| (34) | Taastuvenergia kasutuselevõttu Tšehhis on peamiselt takistanud regulatiivsed piirangud, loamenetlused ja jaotusvõrgu piiratud võimsus. Tšehhi on teinud edusamme mitme regulatiivse probleemi lahendamisel, nagu elektritootmise suhtes kehtestatud litsentsimisnõude ja väiksemate fotogalvaaniliste seadmete (kuni 50 kWp) suhtes kehtestatud ehitusloanõude kaotamine, samuti regulatiivsed muudatused, mis muudavad seadmete paigaldamise lihtsamaks. Siiski tuleks veelgi pingutada, et suurendada energiakogukondade ja oma tarbeks toodetud taastuvenergia tarbijate mõjuvõimu, võtta kasutusele taastuvenergia ühtne kontaktpunkt ning taastuvenergia eelisarendusalad, et hoogustada taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu ja edendada võrgu laiendamist, energiasüsteemi paindlikkust (nt tarbimiskaja või salvestamine), väikeste süsteemide paigaldamist ning nutiarvestite kasutuselevõttu. Võrkudega seotud regulatiivsete reformide käigus tuleks investeerida võrguvõimsuse suurendamisse, paindlikkuse stimuleerimisse ja taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu. Lisaks on Tšehhil tugev tööstuslik potentsiaal nullnetotehnoloogiate tootmiseks ning ta võiks suurendada investeeringuid kliimasõbralike lahenduste ja CO2 heite vähendamise lahenduste arendamisse ja laiendamisse, et saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus. |
| --- | --- |

(34)

Taastuvenergia kasutuselevõttu Tšehhis on peamiselt takistanud regulatiivsed piirangud, loamenetlused ja jaotusvõrgu piiratud võimsus. Tšehhi on teinud edusamme mitme regulatiivse probleemi lahendamisel, nagu elektritootmise suhtes kehtestatud litsentsimisnõude ja väiksemate fotogalvaaniliste seadmete (kuni 50 kWp) suhtes kehtestatud ehitusloanõude kaotamine, samuti regulatiivsed muudatused, mis muudavad seadmete paigaldamise lihtsamaks. Siiski tuleks veelgi pingutada, et suurendada energiakogukondade ja oma tarbeks toodetud taastuvenergia tarbijate mõjuvõimu, võtta kasutusele taastuvenergia ühtne kontaktpunkt ning taastuvenergia eelisarendusalad, et hoogustada taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu ja edendada võrgu laiendamist, energiasüsteemi paindlikkust (nt tarbimiskaja või salvestamine), väikeste süsteemide paigaldamist ning nutiarvestite kasutuselevõttu. Võrkudega seotud regulatiivsete reformide käigus tuleks investeerida võrguvõimsuse suurendamisse, paindlikkuse stimuleerimisse ja taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu. Lisaks on Tšehhil tugev tööstuslik potentsiaal nullnetotehnoloogiate tootmiseks ning ta võiks suurendada investeeringuid kliimasõbralike lahenduste ja CO2 heite vähendamise lahenduste arendamisse ja laiendamisse, et saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus.

| (35) | Energiahindade tõus, mis tuleneb Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast, on toonud esile vajaduse parandada Tšehhi hoonete energiatõhusust ja võidelda energiaostuvõimetusega. Sellega seoses on Tšehhi käivitanud eluhoonete renoveerimisprogramme ning toetanud eakaid inimesi ja väikese sissetulekuga leibkondi. Siiski on energiatõhususe parandamiseks vaja rohkem pingutada, muutes selle kättesaadavamaks. Selleks tuleks lihtsustada haldusjuurdepääsu toetustele nii leibkondade kui ka tööstussektori jaoks, sealhulgas täiustades avaliku sektori asutuste suutlikkust ja oskusi. Samuti on vaja korraldada teavituskampaaniaid ja pakkuda üleriigilisi sihtotstarbelisi nõustamisteenuseid, et suurendada elanikkonna teadlikkust energiatarbimise vähendamisega seotud vajadustest ja eelistest ning aidata üksikisikutel ja tööstussektoril toetustele hõlpsasti juurde pääseda. Lisaks peab Tšehhi kiirendama ümberõpet ja oskuste täiendamist selliste töötajate puhul, kellel praegu puuduvad hoonete renoveerimiseks vajalikud oskused. |
| --- | --- |

(35)

Energiahindade tõus, mis tuleneb Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast, on toonud esile vajaduse parandada Tšehhi hoonete energiatõhusust ja võidelda energiaostuvõimetusega. Sellega seoses on Tšehhi käivitanud eluhoonete renoveerimisprogramme ning toetanud eakaid inimesi ja väikese sissetulekuga leibkondi. Siiski on energiatõhususe parandamiseks vaja rohkem pingutada, muutes selle kättesaadavamaks. Selleks tuleks lihtsustada haldusjuurdepääsu toetustele nii leibkondade kui ka tööstussektori jaoks, sealhulgas täiustades avaliku sektori asutuste suutlikkust ja oskusi. Samuti on vaja korraldada teavituskampaaniaid ja pakkuda üleriigilisi sihtotstarbelisi nõustamisteenuseid, et suurendada elanikkonna teadlikkust energiatarbimise vähendamisega seotud vajadustest ja eelistest ning aidata üksikisikutel ja tööstussektoril toetustele hõlpsasti juurde pääseda. Lisaks peab Tšehhi kiirendama ümberõpet ja oskuste täiendamist selliste töötajate puhul, kellel praegu puuduvad hoonete renoveerimiseks vajalikud oskused.

| (36) | Lisaks on Tšehhi sõltuvust fossiilkütustest võimalik vähendada, minnes üle heiteta raudteele ja muudele heiteta liikuvuse vormidele. Heiteta sõidukite ja tulevikku suunatud suure läbilaskevõimega laadimis- ning tankimistaristu kasutuselevõtt on siiski jäänud tagasihoidlikuks. Regulatiivsest küljest peaks keskkonnahoidliku liikuvuse riikliku tegevuskava läbivaatamine ja sellega seotud regulatiivsed muudatused looma soodsad tingimused, et minna üle heiteta liikuvusele ja kõrvaldada sellega seotud takistused. |
| --- | --- |

(36)

Lisaks on Tšehhi sõltuvust fossiilkütustest võimalik vähendada, minnes üle heiteta raudteele ja muudele heiteta liikuvuse vormidele. Heiteta sõidukite ja tulevikku suunatud suure läbilaskevõimega laadimis- ning tankimistaristu kasutuselevõtt on siiski jäänud tagasihoidlikuks. Regulatiivsest küljest peaks keskkonnahoidliku liikuvuse riikliku tegevuskava läbivaatamine ja sellega seotud regulatiivsed muudatused looma soodsad tingimused, et minna üle heiteta liikuvusele ja kõrvaldada sellega seotud takistused.

| (37) | Tööjõu ja oskuste nappus rohepöörde jaoks olulistes sektorites ja kutsealadel, sealhulgas nullnetotehnoloogiate tootmine, kasutuselevõtt ja hooldamine, tekitab probleeme üleminekul nullnetomajandusele. Kvaliteetsed haridus- ja koolitussüsteemid, mis vastavad tööturu muutuvatele vajadustele, ning sihipärased täiend- ja ümberõppe meetmed on esmatähtsad, et vähendada oskuste nappust ning edendada töötajate kaasamist ja tööjõu ümberpaigutamist. Kasutamata tööjõupakkumise rakendamiseks peavad kõnealused meetmed olema kättesaadavad eelkõige rohepöördest enim mõjutatud üksikisikutele ning sektorites ja piirkondades. 2022. aastal teatati Tšehhis tööjõunappusest seitsme ameti puhul, mis nõuavad rohepöördeks erioskusi (nt torulukksepad, torupaigaldajad, elektrikud ja elektriseadmete mehaanikud) (19). |
| --- | --- |

(37)

Tööjõu ja oskuste nappus rohepöörde jaoks olulistes sektorites ja kutsealadel, sealhulgas nullnetotehnoloogiate tootmine, kasutuselevõtt ja hooldamine, tekitab probleeme üleminekul nullnetomajandusele. Kvaliteetsed haridus- ja koolitussüsteemid, mis vastavad tööturu muutuvatele vajadustele, ning sihipärased täiend- ja ümberõppe meetmed on esmatähtsad, et vähendada oskuste nappust ning edendada töötajate kaasamist ja tööjõu ümberpaigutamist. Kasutamata tööjõupakkumise rakendamiseks peavad kõnealused meetmed olema kättesaadavad eelkõige rohepöördest enim mõjutatud üksikisikutele ning sektorites ja piirkondades. 2022. aastal teatati Tšehhis tööjõunappusest seitsme ameti puhul, mis nõuavad rohepöördeks erioskusi (nt torulukksepad, torupaigaldajad, elektrikud ja elektriseadmete mehaanikud) (19).

| (38) | Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2023. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (20) kajastub esitatud soovituses 1, |
| --- | --- |

(38)

Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2023. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (20) kajastub esitatud soovituses 1,

SOOVITAB Tšehhil võtta 2023. ja 2024. aastal järgmisi meetmeid.

1.

Tagada konservatiivne eelarvepoliitika, eelkõige piirates riiklikult rahastatavate esmaste netokulude nominaalset kasvu 2024. aastal kuni 6,0 %ni (21).

Säilitada riiklikult rahastatavad avaliku sektori investeeringud ning tagada rahastust antavate toetuste ja muude liidu vahendite tulemuslik kasutuselevõtt, eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks.

Jätkata pärast 2024. aastat keskpika perioodi eelarvestrateegia rakendamist, mis hõlmab järkjärgulist ja kestlikku konsolideerimist koos investeeringute ja reformidega, mis soodustavad hoogsamat kestlikku majanduskasvu, et saavutada keskpikas perspektiivis usaldusväärne eelarvepositsioon.

Võtta meetmeid, et tagada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus, sh pensionisüsteemi jätkusuutlikkus.

2.

Kiirendada taaste- ja vastupidavuskava rakendamist, tagades muu hulgas piisava haldussuutlikkuse, ning viia kiiresti lõpule addendum’i, sealhulgas REPowerEU peatüki koostamine, et alustada kiiresti selle rakendamist. Jätkata ühtekuuluvuspoliitika programmide kiiret rakendamist täielikus vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga.

3.

Suurendada sotsiaaleluruumide ja taskukohaste eluruumide pakkumist, sealhulgas võttes vastu konkreetse õigusraamistiku, parandades erinevate avaliku sektori asutuste vahelist koostööd ning stimuleerides uute elamuüksuste ehitamist ja olemasolevate renoveerimist.

4.

Vähendada sõltuvust fossiilkütustest. Suurendada taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, tehes täiendavaid investeeringuid elektrivõrkudesse ja taastuvenergia tootmisvõimsuse otsesesse kasutuselevõttu. Ühtlustada taastuvate energiaallikatega seotud lubade andmise menetlusi ja kohandada täiendavate reformide abil võrku, et võimaldada taastuvate energiaallikate juurdepääsu, kaotada väikesemahuliste taastuvate energiaallikate suhtes kohaldatavad piirangud ja luua ühtne kontaktpunkt, suurendada võrgu paindlikkust ning luua soodsad tingimused energiakogukondadele. Suurendada kaugküttesüsteemide ja hoonete energiatõhusust põhjaliku renoveerimise ja taastuvate soojusallikate kasutuselevõtu stimuleerimise kaudu, lihtsustades haldusjuurdepääsu toetustele nii leibkondade kui ka tööstussektori jaoks ning suurendades avaliku sektori asutuste suutlikkust ja täiustades nende oskusi. Edendada heiteta sõidukite kasutuselevõttu ning suurendada suure läbilaskevõimega laadimis- ja tankimistaristu kättesaadavust uute reformide kaudu, et luua soodsad tingimused sõidukite ja taristu kasutuselevõtuks ning kõrvaldada olemasolevad tõkked. Suurendada poliitilisi jõupingutusi rohepöördeks vajalike oskuste ja pädevuste pakkumiseks ja omandamiseks.

Brüssel, 14. juuli 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

3

(4)  Nõukogu 16. mai 2023. aasta soovitus euroala majanduspoliitika kohta (ELT C 180, 23.5.2023, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. veebruari 2023. aasta määrus (EL) 2023/435, millega muudetakse määrust (EL) 2021/241 riiklike taaste- ja vastupidavuskavade REPowerEU peatükkide osas ning määrusi (EL) nr 1303/2013, (EL) 2021/1060 ja (EL) 2021/1755 ning direktiivi 2003/87/EÜ (ELT L 63, 28.2.2023, lk 1).

5

(6)  ST 11047/2021 INIT; ST 11047/2021 ADD 1; ST 11047/2021 ADD 1 COR 1.

6

(7)  Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitus, milles esitatakse nõukogu arvamus Tšehhi 2021. aasta lähenemisprogrammi kohta (ELT C 304, 29.7.2021, lk 10).

7

(8)  Eelarvepoliitikat mõõdetakse esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse rahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavaid kulusid. Üksikasjalikum teave on esitatud eelarvestatistikatabelite tekstikastis 1.

8

(9)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud andsid ekspansiivse panuse 0,4 protsendipunkti SKPst, mis tulenes muu hulgas maksetest Tšehhi Postile universaalsete postiteenuste osutamiseks ajavahemikul 2018–2022.

9

(10)  See näitaja kajastab nende meetmete aastaste eelarvekulude taset, sealhulgas jooksvaid tulusid ja kulusid ning asjakohasel juhul kapitalikulumeetmeid.

10

(11)  Nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitus, milles käsitletakse Tšehhi 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Tšehhi 2022. aasta lähenemisprogrammi kohta (ELT C 334, 1.9.2022, lk 19).

11

(12)  Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on Tšehhi keskpika perioodi nominaalne potentsiaalne SKP kasv, mida kasutatakse eelarvepoliitika mõõtmiseks (kümne aasta keskmine), hinnanguliselt 13,3 %.

12

(13)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma pärssiva panuse 0,1 protsendipunkti SKPst.

13

(14)  Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikkel 5 nõuab ka kohandamist rohkem kui 0,5 % SKPst liikmesriikide puhul, kelle valitsemissektori võlg ületab 60 % SKPst või kelle võla jätkusuutlikkusega seotud riskid on suuremad.

14

(15)  Esmased netokulud on riiklikult rahastatavad kulud ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta ning need ei hõlma intressikulusid ega tsüklilisi töötuskulusid.

15

(16)  Vastavalt komisjoni poolt 2021. aasta mais avaldatud 2021. aasta rahvastiku vananemise aruandele.

16

(17)  Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) taskukohaste eluruumide andmebaas, http://oe.cd/ahd.

17

(18)  Nõukogu 5. augusti 2022. aasta määrus (EL) 2022/1369, mis käsitleb gaasinõudluse vähendamise koordineeritud meetmeid (ELT L 206, 8.8.2022, lk 1).

18

(19)  Põhineb Euroopa Tööjõuameti poolt koostatud Euroopa tööturuasutuste võrgustiku (EURES) 2022. aasta aruandel tööjõupuuduse ja liigse tööjõu kohta, st EURESe riiklike koordinatsioonibüroode esitatud andmetel. Oskuste ja teadmistega seotud nõuded põhinevad oskuste, kompetentside, kvalifikatsioonide ja ametite Euroopa klassifikaatori (ESCO) kohasel rohepöörde jaoks vajalike oskuste taksonoomial. Näidete analüüsimisel on aluseks võetud ESCOs loetletud rohepöörde jaoks vajalike oskuste osakaal igas asjaomases sektoris. Andmed ei ole riikide kaupa võrreldavad ja hõlmavad väga erinevaid sektoreid.

19

(20)  Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikele 2.

20

(21)  See vastab hinnangute kohaselt 2024. aastal struktuurse eelarvepositsiooni iga-aastasele parandamisele vähemalt 0,5 % SKPst, nagu on kirjeldatud põhjenduses 24.

21

---

| 1.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/31 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/31

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

14. juuli 2023,

milles käsitletakse Taani 2023. aasta riiklikku reformikava

(2023/C 312/04)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (2) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu (edaspidi „rahastu“). Rahastust antakse liikmesriikidele rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. Kooskõlas Euroopa poolaasta prioriteetidega aitab rahastu kaasa majanduslikule ja kaasavale taastumisele ning kestlike ja majanduskasvu soodustavate reformide ja investeeringute tegemisele, eelkõige rohe- ja digipööret edendavate reformide ja investeeringute tegemisele, et muuta liikmesriikide majandus vastupidavamaks. Samuti aitab see tugevdada riigi rahandust ning hoogustada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis, parandada territoriaalset ühtekuuluvust liidus ja toetada Euroopa sotsiaalõiguste samba jätkuvat rakendamist. 30. juunil 2022 ajakohastati vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikele 2 rahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust. |
| --- | --- |

(1)

19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (2) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu (edaspidi „rahastu“). Rahastust antakse liikmesriikidele rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. Kooskõlas Euroopa poolaasta prioriteetidega aitab rahastu kaasa majanduslikule ja kaasavale taastumisele ning kestlike ja majanduskasvu soodustavate reformide ja investeeringute tegemisele, eelkõige rohe- ja digipööret edendavate reformide ja investeeringute tegemisele, et muuta liikmesriikide majandus vastupidavamaks. Samuti aitab see tugevdada riigi rahandust ning hoogustada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis, parandada territoriaalset ühtekuuluvust liidus ja toetada Euroopa sotsiaalõiguste samba jätkuvat rakendamist. 30. juunil 2022 ajakohastati vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikele 2 rahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.

| (2) | 22. novembril 2022 võttis komisjon vastu 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2023) algust. 23. märtsil 2023 kiitis Euroopa Ülemkogu heaks 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid, mis on koondunud konkurentsivõimelise kestlikkuse nelja mõõtme ümber. 22. novembril 2022 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (3) alusel vastu ka 2023. aasta häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Taanit ühe liikmesriigina, kus võib esineda tasakaalustamatus või kus võib esineda oht selle tekkimiseks. Seetõttu ei ole põhjalik analüüs vajalik. Komisjon võttis vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2023. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. Nõukogu võttis 16. mail 2023 vastu euroala majanduspoliitikat käsitleva soovituse (4) (edaspidi „2023. aasta euroala käsitlev soovitus“) ja 13. märtsil 2023 ühise tööhõivearuande. |
| --- | --- |

(2)

22. novembril 2022 võttis komisjon vastu 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2023) algust. 23. märtsil 2023 kiitis Euroopa Ülemkogu heaks 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid, mis on koondunud konkurentsivõimelise kestlikkuse nelja mõõtme ümber. 22. novembril 2022 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (3) alusel vastu ka 2023. aasta häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Taanit ühe liikmesriigina, kus võib esineda tasakaalustamatus või kus võib esineda oht selle tekkimiseks. Seetõttu ei ole põhjalik analüüs vajalik. Komisjon võttis vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2023. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. Nõukogu võttis 16. mail 2023 vastu euroala majanduspoliitikat käsitleva soovituse (4) (edaspidi „2023. aasta euroala käsitlev soovitus“) ja 13. märtsil 2023 ühise tööhõivearuande.

| (3) | Kuigi liidu riikide majandus on olnud märkimisväärselt vastupidav, avaldab geopoliitiline kontekst jätkuvalt negatiivset mõju. Kuna liit toetab kindlalt Ukrainat, keskendutakse liidu majandus- ja sotsiaalpoliitika tegevuskavas sellele, et vähendada lühiajalises perspektiivis energiašokkide negatiivset mõju nii haavatavatele leibkondadele kui ka ettevõtetele ning jätkata jõupingutusi, et viia ellu rohe- ja digipööre, toetada kestlikku ja kaasavat majanduskasvu, tagada makromajanduslik stabiilsus ja suurendada vastupidavust keskpikas perspektiivis. Samuti keskendutakse selles jõuliselt liidu konkurentsivõime ja tootlikkuse suurendamisele. |
| --- | --- |

(3)

Kuigi liidu riikide majandus on olnud märkimisväärselt vastupidav, avaldab geopoliitiline kontekst jätkuvalt negatiivset mõju. Kuna liit toetab kindlalt Ukrainat, keskendutakse liidu majandus- ja sotsiaalpoliitika tegevuskavas sellele, et vähendada lühiajalises perspektiivis energiašokkide negatiivset mõju nii haavatavatele leibkondadele kui ka ettevõtetele ning jätkata jõupingutusi, et viia ellu rohe- ja digipööre, toetada kestlikku ja kaasavat majanduskasvu, tagada makromajanduslik stabiilsus ja suurendada vastupidavust keskpikas perspektiivis. Samuti keskendutakse selles jõuliselt liidu konkurentsivõime ja tootlikkuse suurendamisele.

| (4) | 1. veebruaril 2023 avaldas komisjon teatise „Rohelise kokkuleppe tööstuskava kliimaneutraalsuse ajastuks“ (edaspidi „rohelise kokkuleppe tööstuskava“). Rohelise kokkuleppe tööstuskava eesmärk on edendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet ja toetada kiiret üleminekut kliimaneutraalsusele. See täiendab Euroopa rohelise kokkuleppe ja kava „REPowerEU“ raames tehtavaid jõupingutusi. Sellega tahetakse samuti luua keskkond, mis aitaks paremini suurendada liidu tootmisvõimsust nullnetotehnoloogia ja toodete osas, mida on vaja liidu ambitsioonikate kliimaeesmärkide saavutamiseks, samuti tagada juurdepääs asjakohastele kriitilise tähtsusega toorainetele, sealhulgas mitmekesistades hankimist, kasutades parimal viisil liikmesriikide maavarasid ja maksimeerides toorainete ringlussevõttu. Rohelise kokkuleppe tööstuskava põhineb neljal sambal: prognoositav ja lihtsam õigusraamistik, kiirem juurdepääs rahastusele, oskuste edendamine ning avatud kaubandus tarneahelate vastupidavuse tagamiseks. Komisjon avaldas 16. märtsil 2023 ka teatise „ELi pikaajaline konkurentsivõime: pilk 2030. aasta järgsesse aega“, milles on esitatud üheksa üksteist tugevdavat tegurit koos eesmärgiga luua majanduskasvu soodustav õigusraamistik. Teatises seatakse poliitilised prioriteedid, mille eesmärk on aktiivselt tagada struktuursed parandused, sihipärased investeeringud ja reguleerivad meetmed liidu ja selle liikmesriikide pikaajalise konkurentsivõime edendamiseks. Allpool esitatud soovitused aitavad neid prioriteete ellu viia. |
| --- | --- |

(4)

1. veebruaril 2023 avaldas komisjon teatise „Rohelise kokkuleppe tööstuskava kliimaneutraalsuse ajastuks“ (edaspidi „rohelise kokkuleppe tööstuskava“). Rohelise kokkuleppe tööstuskava eesmärk on edendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet ja toetada kiiret üleminekut kliimaneutraalsusele. See täiendab Euroopa rohelise kokkuleppe ja kava „REPowerEU“ raames tehtavaid jõupingutusi. Sellega tahetakse samuti luua keskkond, mis aitaks paremini suurendada liidu tootmisvõimsust nullnetotehnoloogia ja toodete osas, mida on vaja liidu ambitsioonikate kliimaeesmärkide saavutamiseks, samuti tagada juurdepääs asjakohastele kriitilise tähtsusega toorainetele, sealhulgas mitmekesistades hankimist, kasutades parimal viisil liikmesriikide maavarasid ja maksimeerides toorainete ringlussevõttu. Rohelise kokkuleppe tööstuskava põhineb neljal sambal: prognoositav ja lihtsam õigusraamistik, kiirem juurdepääs rahastusele, oskuste edendamine ning avatud kaubandus tarneahelate vastupidavuse tagamiseks. Komisjon avaldas 16. märtsil 2023 ka teatise „ELi pikaajaline konkurentsivõime: pilk 2030. aasta järgsesse aega“, milles on esitatud üheksa üksteist tugevdavat tegurit koos eesmärgiga luua majanduskasvu soodustav õigusraamistik. Teatises seatakse poliitilised prioriteedid, mille eesmärk on aktiivselt tagada struktuursed parandused, sihipärased investeeringud ja reguleerivad meetmed liidu ja selle liikmesriikide pikaajalise konkurentsivõime edendamiseks. Allpool esitatud soovitused aitavad neid prioriteete ellu viia.

| (5) | 2023. aastal jätkub majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta areng kooskõlas rahastu rakendamisega. Taaste- ja vastupidavuskavade täielik rakendamine on jätkuvalt oluline Euroopa poolaasta poliitiliste prioriteetide elluviimiseks, kuna kavades käsitletakse kõiki viimastel aastatel esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019., 2020. ja 2022. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mis on läbi vaadatud või mida on ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21. |
| --- | --- |

(5)

2023. aastal jätkub majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta areng kooskõlas rahastu rakendamisega. Taaste- ja vastupidavuskavade täielik rakendamine on jätkuvalt oluline Euroopa poolaasta poliitiliste prioriteetide elluviimiseks, kuna kavades käsitletakse kõiki viimastel aastatel esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019., 2020. ja 2022. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mis on läbi vaadatud või mida on ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21.

| (6) | 27. veebruaril 2023 vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2023/435 (5) (edaspidi „REPowerEU määrus“) eesmärk on kaotada kiiresti järkjärguliselt liidu sõltuvus Venemaa fossiilkütuste impordist. See aitab tugevdada energiajulgeolekut ja mitmekesistada liidu energiavarustust ning suurendada samal ajal taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, energiasalvestusvõimsust ja energiatõhusust. REPowerEU määrus võimaldab liikmesriikidel lisada oma riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse uue REPowerEU peatüki, et rahastada olulisi reforme ja investeeringuid, mis aitavad saavutada REPowerEU eesmärke. Samuti aitavad kõnealused reformid ja investeeringud suurendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet, nagu on kirjeldatud rohelise kokkuleppe tööstuskavas, ja käsitleda energiaalaseid riigipõhiseid soovitusi, mis esitati liikmesriikidele 2022. aastal ja esitatakse neile asjakohasel juhul ka 2023. aastal. REPowerEU määrusega kehtestatakse uus tagastamatu rahalise toetuse kategooria, mille kaudu saavad liikmesriigid rahastada taaste- ja vastupidavuskavade raames uusi energiaga seotud reforme ja investeeringuid. |
| --- | --- |

(6)

27. veebruaril 2023 vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2023/435 (5) (edaspidi „REPowerEU määrus“) eesmärk on kaotada kiiresti järkjärguliselt liidu sõltuvus Venemaa fossiilkütuste impordist. See aitab tugevdada energiajulgeolekut ja mitmekesistada liidu energiavarustust ning suurendada samal ajal taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, energiasalvestusvõimsust ja energiatõhusust. REPowerEU määrus võimaldab liikmesriikidel lisada oma riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse uue REPowerEU peatüki, et rahastada olulisi reforme ja investeeringuid, mis aitavad saavutada REPowerEU eesmärke. Samuti aitavad kõnealused reformid ja investeeringud suurendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet, nagu on kirjeldatud rohelise kokkuleppe tööstuskavas, ja käsitleda energiaalaseid riigipõhiseid soovitusi, mis esitati liikmesriikidele 2022. aastal ja esitatakse neile asjakohasel juhul ka 2023. aastal. REPowerEU määrusega kehtestatakse uus tagastamatu rahalise toetuse kategooria, mille kaudu saavad liikmesriigid rahastada taaste- ja vastupidavuskavade raames uusi energiaga seotud reforme ja investeeringuid.

| (7) | 8. märtsil 2023 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse eelarvepoliitika suunised 2024. aastaks (edaspidi „8. märtsi 2023. aasta teatis“). Selle eesmärk on toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon tuletas meelde, et stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamine lõpetatakse 2023. aasta lõpus. Komisjon kutsus üles kohaldama 2023.–2024. aastal eelarvepoliitikat, mis tagab võla jätkusuutlikkuse keskpikas perspektiivis ja suurendab kestlikul viisil potentsiaalset majanduskasvu, ning kutsus liikmesriike üles määrama oma 2023. aasta stabiilsus- ja lähenemisprogrammides kindlaks, kuidas eelarvekavadega tagatakse keskpikas perspektiivis eelarvepuudujäägi aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse 3 % sisemajanduse koguproduktist (edaspidi „SKP“) järgimine ning võla usutav ja pidev vähendamine või selle hoidmine usaldusväärsel tasemel. Komisjon kutsus samuti liikmesriike üles kaotama järk-järgult riiklikud eelarvemeetmed, mis on kehtestatud leibkondade ja ettevõtete kaitsmiseks energiahinnašoki eest, ja alustama kõige vähem suunatud meetmetest. Komisjon märkis, et kui uue energiahinnasurve tõttu on vaja toetusmeetmeid pikendada, peaksid liikmesriikide sellised meetmed olema paremini suunatud haavatavatele leibkondadele ja ettevõtetele. Komisjon teatas, et eelarvesoovitused tuleks kvantifitseerida ja diferentseerida. Lisaks, nagu on kavandatud komisjoni 9. novembri 2022. aasta teatises ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniste kohta, sõnastatakse eelarvesoovitused esmaste netokulude põhjal. Komisjon soovitas, et kõik liikmesriigid jätkavad riiklikult rahastatavaid investeeringuid ning tagavad rahastu ning muude liidu vahendite tõhusa kasutamise, eelkõige seoses rohe- ja digipöördega ning vastupidavuseesmärkidega. Komisjon märkis, et teeb nõukogule ettepaneku, et kehtivate õigusnormide kohased ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal. |
| --- | --- |

(7)

8. märtsil 2023 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse eelarvepoliitika suunised 2024. aastaks (edaspidi „8. märtsi 2023. aasta teatis“). Selle eesmärk on toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon tuletas meelde, et stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamine lõpetatakse 2023. aasta lõpus. Komisjon kutsus üles kohaldama 2023.–2024. aastal eelarvepoliitikat, mis tagab võla jätkusuutlikkuse keskpikas perspektiivis ja suurendab kestlikul viisil potentsiaalset majanduskasvu, ning kutsus liikmesriike üles määrama oma 2023. aasta stabiilsus- ja lähenemisprogrammides kindlaks, kuidas eelarvekavadega tagatakse keskpikas perspektiivis eelarvepuudujäägi aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse 3 % sisemajanduse koguproduktist (edaspidi „SKP“) järgimine ning võla usutav ja pidev vähendamine või selle hoidmine usaldusväärsel tasemel. Komisjon kutsus samuti liikmesriike üles kaotama järk-järgult riiklikud eelarvemeetmed, mis on kehtestatud leibkondade ja ettevõtete kaitsmiseks energiahinnašoki eest, ja alustama kõige vähem suunatud meetmetest. Komisjon märkis, et kui uue energiahinnasurve tõttu on vaja toetusmeetmeid pikendada, peaksid liikmesriikide sellised meetmed olema paremini suunatud haavatavatele leibkondadele ja ettevõtetele. Komisjon teatas, et eelarvesoovitused tuleks kvantifitseerida ja diferentseerida. Lisaks, nagu on kavandatud komisjoni 9. novembri 2022. aasta teatises ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniste kohta, sõnastatakse eelarvesoovitused esmaste netokulude põhjal. Komisjon soovitas, et kõik liikmesriigid jätkavad riiklikult rahastatavaid investeeringuid ning tagavad rahastu ning muude liidu vahendite tõhusa kasutamise, eelkõige seoses rohe- ja digipöördega ning vastupidavuseesmärkidega. Komisjon märkis, et teeb nõukogule ettepaneku, et kehtivate õigusnormide kohased ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal.

| (8) | 26. aprillil 2023 esitas komisjon seadusandlikud ettepanekud liidu majanduse juhtimise eeskirjade põhjalikuks reformimiseks. Ettepanekute põhieesmärk on parandada valitsemissektori võla jätkusuutlikkust ning edendada reformide ja investeeringute kaudu kõigis liikmesriikides kestlikku ja kaasavat majanduskasvu. Komisjon soovib ettepanekutega suurendada riikide isevastutust, lihtsustada raamistikku ja keskenduda enam keskpikale perioodile, millega kaasneb tõhus ja ühtsem täitmise tagamine. ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniseid käsitlevate nõukogu 14. märtsi 2023. aasta järelduste kohaselt on eesmärk viia seadusandlik töö lõpule 2023. aastal. |
| --- | --- |

(8)

26. aprillil 2023 esitas komisjon seadusandlikud ettepanekud liidu majanduse juhtimise eeskirjade põhjalikuks reformimiseks. Ettepanekute põhieesmärk on parandada valitsemissektori võla jätkusuutlikkust ning edendada reformide ja investeeringute kaudu kõigis liikmesriikides kestlikku ja kaasavat majanduskasvu. Komisjon soovib ettepanekutega suurendada riikide isevastutust, lihtsustada raamistikku ja keskenduda enam keskpikale perioodile, millega kaasneb tõhus ja ühtsem täitmise tagamine. ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniseid käsitlevate nõukogu 14. märtsi 2023. aasta järelduste kohaselt on eesmärk viia seadusandlik töö lõpule 2023. aastal.

| (9) | 30. aprillil 2021 esitas Taani vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas sätestatud hindamissuunistega. 6. juulil 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse, millega kiidetakse heaks Taani taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnang (6). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Taani on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjaomased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud. |
| --- | --- |

(9)

30. aprillil 2021 esitas Taani vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas sätestatud hindamissuunistega. 6. juulil 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse, millega kiidetakse heaks Taani taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnang (6). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Taani on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjaomased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud.

| (10) | 1. mail 2023 esitas Taani oma 2023. aasta riikliku reformikava. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2023. aasta riiklik reformikava ka Taani kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava täitmisel tehtud edusammude kohta. Kuna Taani ei esitanud oma 2023. aasta lähenemisprogrammi õigeaegselt, ei saanud komisjon seda hinnata. |
| --- | --- |

(10)

1. mail 2023 esitas Taani oma 2023. aasta riikliku reformikava. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2023. aasta riiklik reformikava ka Taani kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava täitmisel tehtud edusammude kohta. Kuna Taani ei esitanud oma 2023. aasta lähenemisprogrammi õigeaegselt, ei saanud komisjon seda hinnata.

| (11) | 24. mail 2023 avaldas komisjon Taani kohta 2023. aasta riigiaruande. Selles hinnati Taani edusamme nõukogu poolt aastatel 2019–2022 vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti kokkuvõte sellest, kuidas Taani on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Kõnealuse analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega. Samuti hinnati Taani edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kestliku arengu eesmärkide saavutamisel. |
| --- | --- |

(11)

24. mail 2023 avaldas komisjon Taani kohta 2023. aasta riigiaruande. Selles hinnati Taani edusamme nõukogu poolt aastatel 2019–2022 vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti kokkuvõte sellest, kuidas Taani on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Kõnealuse analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega. Samuti hinnati Taani edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

| (12) | Eurostati kinnitatud andmete põhjal vähenes Taani valitsemissektori eelarveülejääk 3,6 %-lt SKPst 2021. aastal 3,3 %-le SKPst 2022. aastal, samas kui valitsemissektori võlg vähenes 36,7 %-lt SKPst 2021. aasta lõpus 30,1 %-le SKPst 2022. aasta lõpus. |
| --- | --- |

(12)

Eurostati kinnitatud andmete põhjal vähenes Taani valitsemissektori eelarveülejääk 3,6 %-lt SKPst 2021. aastal 3,3 %-le SKPst 2022. aastal, samas kui valitsemissektori võlg vähenes 36,7 %-lt SKPst 2021. aasta lõpus 30,1 %-le SKPst 2022. aasta lõpus.

| (13) | Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud eelarvepoliitilised meetmed, mis on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. 2022. aastal hõlmasid sellised tulusid vähendavad eelarvepoliitilised meetmed elektriaktsiisi vähendamist, samas kui sellised kulusid suurendavad eelarvepoliitilised meetmed hõlmasid sotsiaaltoetusi, mis olid suunatud väiksema sissetulekuga leibkondadele, et kompenseerida suuri energiakulusid. Komisjoni hinnangul oli kõnealuste meetmete eelarveline kulu 2022. aastal 0,1 % SKPst. Samal ajal vähenesid COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete hinnangulised kulud 4,0 %-lt SKPst 2021. aastal 0,0 %-le SKPst 2022. aastal. |
| --- | --- |

(13)

Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud eelarvepoliitilised meetmed, mis on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. 2022. aastal hõlmasid sellised tulusid vähendavad eelarvepoliitilised meetmed elektriaktsiisi vähendamist, samas kui sellised kulusid suurendavad eelarvepoliitilised meetmed hõlmasid sotsiaaltoetusi, mis olid suunatud väiksema sissetulekuga leibkondadele, et kompenseerida suuri energiakulusid. Komisjoni hinnangul oli kõnealuste meetmete eelarveline kulu 2022. aastal 0,1 % SKPst. Samal ajal vähenesid COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete hinnangulised kulud 4,0 %-lt SKPst 2021. aastal 0,0 %-le SKPst 2022. aastal.

| (14) | 18. juunil 2021 soovitas nõukogu Taanil (7) säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas rahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud. |
| --- | --- |

(14)

18. juunil 2021 soovitas nõukogu Taanil (7) säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas rahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud.

| (15) | Komisjoni hinnangul oli eelarvepoliitika (8) 2022. aastal pärssiv (0,6 % SKPst), mis oli kõrge inflatsiooni tingimustes asjakohane. Nagu nõukogu soovitas, jätkas Taani majanduse taastamise toetamist rahastust rahastatavate investeeringutega. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatud kulude maht oli 2022. aastal 0,3 % SKPst (2021. aastal 0,3 % SKPst). Riiklikult rahastatavad investeeringud andsid eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,2 protsendipunkti (9). Seega ei säilitanud Taani riiklikult rahastatavaid investeeringuid, nagu nõukogu soovitas. Samal ajal andis riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,7 protsendipunkti. Seega hoidis Taani riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasvu piisavalt kontrolli all. |
| --- | --- |

(15)

Komisjoni hinnangul oli eelarvepoliitika (8) 2022. aastal pärssiv (0,6 % SKPst), mis oli kõrge inflatsiooni tingimustes asjakohane. Nagu nõukogu soovitas, jätkas Taani majanduse taastamise toetamist rahastust rahastatavate investeeringutega. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatud kulude maht oli 2022. aastal 0,3 % SKPst (2021. aastal 0,3 % SKPst). Riiklikult rahastatavad investeeringud andsid eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,2 protsendipunkti (9). Seega ei säilitanud Taani riiklikult rahastatavaid investeeringuid, nagu nõukogu soovitas. Samal ajal andis riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,7 protsendipunkti. Seega hoidis Taani riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasvu piisavalt kontrolli all.

| (16) | Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2023. aastal 0,3 % ja 2024. aastal 1,5 %. |
| --- | --- |

(16)

Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2023. aastal 0,3 % ja 2024. aastal 1,5 %.

| (17) | Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarveülejääk 2023. aastal 2,3 % SKPst ja valitsemissektori võla suhe SKPsse 2023. aasta lõpus 30,1 %. |
| --- | --- |

(17)

Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarveülejääk 2023. aastal 2,3 % SKPst ja valitsemissektori võla suhe SKPsse 2023. aasta lõpus 30,1 %.

| (18) | 2023. aastal peaksid valitsemissektori eelarvepositsiooni jätkuvalt mõjutama eelarvemeetmed, mida on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. Need hõlmavad 2022. aastast pikendatud meetmeid, eelkõige teatavad sotsiaaltoetused, mis on suunatud väikese sissetulekuga leibkondadele, ja uusi meetmeid, nagu ajutiselt madalam elektriaktsiis. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on toetusmeetmete eelarveline netokulu 2023. aastal 0,3 % SKPst (10). Enamik 2023. aasta meetmeid ei näi olevat suunatud kõige haavatavamatele leibkondadele või ettevõtetele ega säilita hinnasignaali energianõudluse vähendamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks. Seepärast moodustavad suunatud toetusmeetmed, mida võetakse arvesse nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovituse (11) järgimise hindamisel, komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt 2023. aastal 0,1 % SKPst (võrreldes 0,1 %ga SKPst 2022. aastal). |
| --- | --- |

(18)

2023. aastal peaksid valitsemissektori eelarvepositsiooni jätkuvalt mõjutama eelarvemeetmed, mida on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. Need hõlmavad 2022. aastast pikendatud meetmeid, eelkõige teatavad sotsiaaltoetused, mis on suunatud väikese sissetulekuga leibkondadele, ja uusi meetmeid, nagu ajutiselt madalam elektriaktsiis. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on toetusmeetmete eelarveline netokulu 2023. aastal 0,3 % SKPst (10). Enamik 2023. aasta meetmeid ei näi olevat suunatud kõige haavatavamatele leibkondadele või ettevõtetele ega säilita hinnasignaali energianõudluse vähendamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks. Seepärast moodustavad suunatud toetusmeetmed, mida võetakse arvesse nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovituse (11) järgimise hindamisel, komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt 2023. aastal 0,1 % SKPst (võrreldes 0,1 %ga SKPst 2022. aastal).

| (19) | Oma 12. juuli 2022 soovituses soovitas nõukogu Taanil võtta meetmeid, tagamaks 2023. aastal, et riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv on kooskõlas üldiselt neutraalse eelarvepoliitikaga, (12) võttes arvesse jätkuvat ajutist ja sihipärast toetust leibkondadele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Taani peaks olema valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Samuti soovitati Taanil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades rahastut ning muid liidu vahendeid. |
| --- | --- |

(19)

Oma 12. juuli 2022 soovituses soovitas nõukogu Taanil võtta meetmeid, tagamaks 2023. aastal, et riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv on kooskõlas üldiselt neutraalse eelarvepoliitikaga, (12) võttes arvesse jätkuvat ajutist ja sihipärast toetust leibkondadele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Taani peaks olema valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Samuti soovitati Taanil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades rahastut ning muid liidu vahendeid.

| (20) | Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika 2023. aastal kiire inflatsiooni tingimustes ekspansiivne (– 0,4 % SKPst). See järgneb 2022. aasta pärssivale eelarvepoliitikale (0,6 % SKPst). Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) peaks andma 2023. aastal eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,6 % SKPst. Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate netokulude ekspansiivne panus ei ole tingitud suunatud toetusest leibkondadele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukraina põgenikele. See on tingitud suunamata energiameetmete maksumusest, avaliku sektori palkade ja sotsiaaltoetuste suurenemisest ning suurematest tervishoiukuludest. Kokkuvõttes ei ole riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude prognoositud kasv nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitusega kooskõlas. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulude maht on 2023. aastal 0,3 % SKPst, samas kui riiklikult rahastatavad investeeringud annavad eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,1 protsendipunkti (13). Seega kavatseb Taani rahastada täiendavaid investeeringuid rahastust ja muudest liidu vahenditest ning säilitab prognoosi kohaselt riiklikult rahastatavad investeeringud. Taani kavatseb rahastada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, nagu energiatõhususe meetmed, roheline maksureform ja keskkonnahoidliku liikuvuse meetmed, mida osaliselt rahastatakse rahastust ja muudest liidu vahenditest. |
| --- | --- |

(20)

Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika 2023. aastal kiire inflatsiooni tingimustes ekspansiivne (– 0,4 % SKPst). See järgneb 2022. aasta pärssivale eelarvepoliitikale (0,6 % SKPst). Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) peaks andma 2023. aastal eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,6 % SKPst. Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate netokulude ekspansiivne panus ei ole tingitud suunatud toetusest leibkondadele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukraina põgenikele. See on tingitud suunamata energiameetmete maksumusest, avaliku sektori palkade ja sotsiaaltoetuste suurenemisest ning suurematest tervishoiukuludest. Kokkuvõttes ei ole riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude prognoositud kasv nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitusega kooskõlas. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulude maht on 2023. aastal 0,3 % SKPst, samas kui riiklikult rahastatavad investeeringud annavad eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,1 protsendipunkti (13). Seega kavatseb Taani rahastada täiendavaid investeeringuid rahastust ja muudest liidu vahenditest ning säilitab prognoosi kohaselt riiklikult rahastatavad investeeringud. Taani kavatseb rahastada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, nagu energiatõhususe meetmed, roheline maksureform ja keskkonnahoidliku liikuvuse meetmed, mida osaliselt rahastatakse rahastust ja muudest liidu vahenditest.

| (21) | Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarveülejääk moodustab 2024. aastal 1,3 % SKPst ja 2024. aasta lõpus on valitsemissektori võla suhe SKPsse 28,8 %. Komisjon eeldab praegu energiatoetusmeetmete täielikku järkjärgulist kaotamist 2024. aastal. See sõltub eeldusest, et energiahinnad ei tõuse uuesti. |
| --- | --- |

(21)

Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarveülejääk moodustab 2024. aastal 1,3 % SKPst ja 2024. aasta lõpus on valitsemissektori võla suhe SKPsse 28,8 %. Komisjon eeldab praegu energiatoetusmeetmete täielikku järkjärgulist kaotamist 2024. aastal. See sõltub eeldusest, et energiahinnad ei tõuse uuesti.

| (22) | Komisjoni 2023.–2025. aasta prognoosi kohaselt täidab Taani tõenäoliselt ka 2023. ja 2024. aastal keskpika perioodi minimaalset eelarve-eesmärki –1,0 % SKPst. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks struktuurne eelarvepositsioon keskpika perioodi eelarve-eesmärki ületades olema 2023. aastal 3,5 % SKPst ja 2024. aastal 2,1 % SKPst. |
| --- | --- |

(22)

Komisjoni 2023.–2025. aasta prognoosi kohaselt täidab Taani tõenäoliselt ka 2023. ja 2024. aastal keskpika perioodi minimaalset eelarve-eesmärki –1,0 % SKPst. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks struktuurne eelarvepositsioon keskpika perioodi eelarve-eesmärki ületades olema 2023. aastal 3,5 % SKPst ja 2024. aastal 2,1 % SKPst.

| (23) | Eeldades, et poliitikat ei muudeta, prognoositakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et riiklikult rahastatavad esmased netokulud kasvavad 2024. aastal 4,6 %. |
| --- | --- |

(23)

Eeldades, et poliitikat ei muudeta, prognoositakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et riiklikult rahastatavad esmased netokulud kasvavad 2024. aastal 4,6 %.

| (24) | Taanis on korduvad kinnisvaramaksud praegu piiratud, mistõttu need koos turuhindadega ei suurene. Seega ei suuda need pehmendada eluasemehinna tsükleid ja avaldavad ebasoodsat jaotuslikku mõju. Taani parlament kiitis 2017. aastal heaks uue kinnisvaramaksu süsteemi, et kaotada piirmäär, ja see peaks jõustuma 1. jaanuaril 2024. Taskukohase eluaseme leidmine on paljude inimeste jaoks endiselt suur probleem. Kõrged eluasemehinnad ja munitsipaaleluruumide pikad ootejärjekorrad on põhjustanud taskukohase hinnaga eluasemete nappuse peamistes linnapiirkondades. Taanis kasvab muutuva intressimääraga ja maksepuhkusega hüpoteeklaenude osakaal, mis suurendab suure võlakoormusega hüpoteeklaenuvõtjate haavatavust eluasemehindade võimaliku languse ja/või intressimäärade tõusu suhtes. |
| --- | --- |

(24)

Taanis on korduvad kinnisvaramaksud praegu piiratud, mistõttu need koos turuhindadega ei suurene. Seega ei suuda need pehmendada eluasemehinna tsükleid ja avaldavad ebasoodsat jaotuslikku mõju. Taani parlament kiitis 2017. aastal heaks uue kinnisvaramaksu süsteemi, et kaotada piirmäär, ja see peaks jõustuma 1. jaanuaril 2024. Taskukohase eluaseme leidmine on paljude inimeste jaoks endiselt suur probleem. Kõrged eluasemehinnad ja munitsipaaleluruumide pikad ootejärjekorrad on põhjustanud taskukohase hinnaga eluasemete nappuse peamistes linnapiirkondades. Taanis kasvab muutuva intressimääraga ja maksepuhkusega hüpoteeklaenude osakaal, mis suurendab suure võlakoormusega hüpoteeklaenuvõtjate haavatavust eluasemehindade võimaliku languse ja/või intressimäärade tõusu suhtes.

| (25) | Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks. Taani taaste- ja vastupidavuskava rakendamine edeneb jõudsalt. Taani esitas ühe maksetaotluse, mis vastab taaste- ja vastupidavuskava 25 eesmärgile ja sihile ning mille alusel maksti välja kokku 301 miljonit eurot. Lisaks esimese maksetaotluse esitamisele kulgeb taaste- ja vastupidavuskava rakendamine plaanipäraselt ning teine maksetaotlus esitatakse kavakohaselt 2023. aasta lõpuks. 31. mail 2023 esitas Taani oma taaste- ja vastupidavuskava muudatuse, sealhulgas REPowerEU peatüki. Uue REPowerEU peatüki kiire lisamine taaste- ja vastupidavuskavasse võimaldab rahastada täiendavaid reforme ja investeeringuid, et toetada Taani strateegilisi eesmärke energia ja rohepöörde vallas. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline ja tulemuslik kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest. |
| --- | --- |

(25)

Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks. Taani taaste- ja vastupidavuskava rakendamine edeneb jõudsalt. Taani esitas ühe maksetaotluse, mis vastab taaste- ja vastupidavuskava 25 eesmärgile ja sihile ning mille alusel maksti välja kokku 301 miljonit eurot. Lisaks esimese maksetaotluse esitamisele kulgeb taaste- ja vastupidavuskava rakendamine plaanipäraselt ning teine maksetaotlus esitatakse kavakohaselt 2023. aasta lõpuks. 31. mail 2023 esitas Taani oma taaste- ja vastupidavuskava muudatuse, sealhulgas REPowerEU peatüki. Uue REPowerEU peatüki kiire lisamine taaste- ja vastupidavuskavasse võimaldab rahastada täiendavaid reforme ja investeeringuid, et toetada Taani strateegilisi eesmärke energia ja rohepöörde vallas. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline ja tulemuslik kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest.

| (26) | Komisjon kiitis 2022. aastal heaks kõik Taani ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid. Ühtekuuluvuspoliitika programmide kiire rakendamine vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga, sealhulgas REPowerEU peatükiga, on esmatähtis, et viia Taanis ellu rohe- ja digipööre, suurendada majanduslikku ja sotsiaalset vastupidavust ning tagada tasakaalustatud territoriaalne areng. |
| --- | --- |

(26)

Komisjon kiitis 2022. aastal heaks kõik Taani ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid. Ühtekuuluvuspoliitika programmide kiire rakendamine vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga, sealhulgas REPowerEU peatükiga, on esmatähtis, et viia Taanis ellu rohe- ja digipööre, suurendada majanduslikku ja sotsiaalset vastupidavust ning tagada tasakaalustatud territoriaalne areng.

| (27) | Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas ning ühtekuuluvuspoliitika programmides käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Taani silmitsi mitmete muude probleemidega, mis on seotud majanduse CO2 heite vähendamise ja ringmajanduse tugevdamisega rohepöörde toetamiseks. |
| --- | --- |

(27)

Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas ning ühtekuuluvuspoliitika programmides käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Taani silmitsi mitmete muude probleemidega, mis on seotud majanduse CO2 heite vähendamise ja ringmajanduse tugevdamisega rohepöörde toetamiseks.

| (28) | Taani edusammud ringmajanduse poole on ebapiisavad ja liidu ringmajanduse eesmärkide saavutamiseks tuleb neid kiirendada. Hoolimata mõningatest vastu võetud poliitikameetmetest, nagu 2020. aasta kliimakava, on edusammud olnud piiratud. 2021. aasta ringmajanduse tegevuskava näitab, et kavas esitatud 129 algatusest on lõpule viidud 27, ajakavas 88 ja edasi lükatud 14. Kättesaadav statistika näitab, et Taani ei teinud 2022. aastal edusamme jäätmetekke, ringlussevõtu ja ringmajanduse valdkonnas. Materjali ringkasutus pisut vähenes – 8 %-lt 2016. aastal 7,8 %-le 2021. aastal –, langedes alla liidu keskmise, mis oli 2021. aastal 11,7 %. Ringmajanduse tegevuskava eesmärk on märkimisväärselt vähendada liidu materjalikasutuse jalajälge, Taani materjalikasutuse jalajälg aga oli 2020. aastal 25,6 tonni elaniku kohta, mis on tublisti üle liidu 2020. aasta keskmise (13,7 tonni elaniku kohta). Taani tulemused on jätkuvalt puudulikud ringmajanduse mitme aspekti, eelkõige olmejäätmete tekitamise, ringlussevõtu määrade ja toidujäätmete puhul. Taanis on endiselt suurim olmejäätmete kogus inimese kohta liidus – 2021. aastal 786 kg inimese kohta aastas (liidu keskmine oli 2021. aastal 530 kg inimese kohta aastas) – ja seda olukorras, kus jäätmetekke üldiseks vähendamiseks ei ole kehtestatud riiklikku eesmärki. Ringlussevõtu valdkonnas peab Taani tegema märkimisväärseid jõupingutusi, et saavutada liidu 2025. aasta olmejäätmete ja pakendijäätmete ringlussevõtu eesmärk, sest riik jääb liidu keskmisele näitajale (49,6 %) alla – 2021. aastal oli Taani näitaja 34,3 % (14). Ka toidujäätmete näitajate osas on Taani tulemused liidus kehvad. Taani kasutab suurel määral jäätmete põletamist – põletatakse üle 50 % olmejäätmetest, kuid liidu keskmine näitaja on ligikaudu 26 %. |
| --- | --- |

(28)

Taani edusammud ringmajanduse poole on ebapiisavad ja liidu ringmajanduse eesmärkide saavutamiseks tuleb neid kiirendada. Hoolimata mõningatest vastu võetud poliitikameetmetest, nagu 2020. aasta kliimakava, on edusammud olnud piiratud. 2021. aasta ringmajanduse tegevuskava näitab, et kavas esitatud 129 algatusest on lõpule viidud 27, ajakavas 88 ja edasi lükatud 14. Kättesaadav statistika näitab, et Taani ei teinud 2022. aastal edusamme jäätmetekke, ringlussevõtu ja ringmajanduse valdkonnas. Materjali ringkasutus pisut vähenes – 8 %-lt 2016. aastal 7,8 %-le 2021. aastal –, langedes alla liidu keskmise, mis oli 2021. aastal 11,7 %. Ringmajanduse tegevuskava eesmärk on märkimisväärselt vähendada liidu materjalikasutuse jalajälge, Taani materjalikasutuse jalajälg aga oli 2020. aastal 25,6 tonni elaniku kohta, mis on tublisti üle liidu 2020. aasta keskmise (13,7 tonni elaniku kohta). Taani tulemused on jätkuvalt puudulikud ringmajanduse mitme aspekti, eelkõige olmejäätmete tekitamise, ringlussevõtu määrade ja toidujäätmete puhul. Taanis on endiselt suurim olmejäätmete kogus inimese kohta liidus – 2021. aastal 786 kg inimese kohta aastas (liidu keskmine oli 2021. aastal 530 kg inimese kohta aastas) – ja seda olukorras, kus jäätmetekke üldiseks vähendamiseks ei ole kehtestatud riiklikku eesmärki. Ringlussevõtu valdkonnas peab Taani tegema märkimisväärseid jõupingutusi, et saavutada liidu 2025. aasta olmejäätmete ja pakendijäätmete ringlussevõtu eesmärk, sest riik jääb liidu keskmisele näitajale (49,6 %) alla – 2021. aastal oli Taani näitaja 34,3 % (14). Ka toidujäätmete näitajate osas on Taani tulemused liidus kehvad. Taani kasutab suurel määral jäätmete põletamist – põletatakse üle 50 % olmejäätmetest, kuid liidu keskmine näitaja on ligikaudu 26 %.

| (29) | Taani on võtnud endale kohustuse saavutada ambitsioonikad CO2 heite vähendamise eesmärgid ning on taastuvenergia, eelkõige tuuleenergia kasutuselevõtul esirinnas. 2022. aasta augustist kuni 2023. aasta märtsini vähenes Taani maagaasi tarbimine võrreldes eelneva viie aasta sama perioodi keskmise gaasitarbimisega 25,2 %, st rohkem, kui nõukogu määruses (EL) 2022/1369 (15) seatud vähendamiseesmärk 15 %. Taani võiks jätkata jõupingutusi gaasinõudluse ajutiseks vähendamiseks kuni 31. märtsini 2024, vastavalt nõukogu määrusele (EL) 2023/706 (16). Selleks et saavutada CO2 heite vähendamise eesmärgid ja suurendada taastuvate energiaallikate osakaalu energiaallikate jaotuses, on oluline projektide kiirem kasutuselevõtt ja lihtsustatud lubade andmise eeskirjad, mis võimaldavad saavutada riiklikud eesmärgid avamere ja maismaa tuuleenergia võimsuse kasutuselevõtuks. Täiendav võimsus – sh Läänemere ja Põhjamere energiasaared – nõuab võrgu piisavat laiendamist ülekande- ja jaotustasandil. Samal ajal võivad investeeringud energiatõhususse vähendada vajadust energiataristusse tehtavate investeeringute järele. Hoonete energiatõhususe parandamise meetmed, mis hõlmavad isolatsioonimeetmeid ja vähese CO2 heitega kütteallikate kasutuselevõttu, võivad veelgi vähendada sõltuvust fossiilkütustest ja energianõudlust. Üldkasutatavate hoonete energiatõhususe parandamist saaks veelgi toetada, kui kaotada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste keskkonnahoidlike projektide eelarvepiirangud. Erahoonete energiatõhusust toetavad lisameetmed aitaksid vähendada Taani suuri energiakulusid – Taani leibkondade keskmised energiaarved olid 2022. aastal suuruselt teisel kohal. Kohalik tööstustegevus pakub võimalusi energiatõhususe parandamiseks, eelkõige kasutades soojuse ülejääki kaugküttes. |
| --- | --- |

(29)

Taani on võtnud endale kohustuse saavutada ambitsioonikad CO2 heite vähendamise eesmärgid ning on taastuvenergia, eelkõige tuuleenergia kasutuselevõtul esirinnas. 2022. aasta augustist kuni 2023. aasta märtsini vähenes Taani maagaasi tarbimine võrreldes eelneva viie aasta sama perioodi keskmise gaasitarbimisega 25,2 %, st rohkem, kui nõukogu määruses (EL) 2022/1369 (15) seatud vähendamiseesmärk 15 %. Taani võiks jätkata jõupingutusi gaasinõudluse ajutiseks vähendamiseks kuni 31. märtsini 2024, vastavalt nõukogu määrusele (EL) 2023/706 (16). Selleks et saavutada CO2 heite vähendamise eesmärgid ja suurendada taastuvate energiaallikate osakaalu energiaallikate jaotuses, on oluline projektide kiirem kasutuselevõtt ja lihtsustatud lubade andmise eeskirjad, mis võimaldavad saavutada riiklikud eesmärgid avamere ja maismaa tuuleenergia võimsuse kasutuselevõtuks. Täiendav võimsus – sh Läänemere ja Põhjamere energiasaared – nõuab võrgu piisavat laiendamist ülekande- ja jaotustasandil. Samal ajal võivad investeeringud energiatõhususse vähendada vajadust energiataristusse tehtavate investeeringute järele. Hoonete energiatõhususe parandamise meetmed, mis hõlmavad isolatsioonimeetmeid ja vähese CO2 heitega kütteallikate kasutuselevõttu, võivad veelgi vähendada sõltuvust fossiilkütustest ja energianõudlust. Üldkasutatavate hoonete energiatõhususe parandamist saaks veelgi toetada, kui kaotada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste keskkonnahoidlike projektide eelarvepiirangud. Erahoonete energiatõhusust toetavad lisameetmed aitaksid vähendada Taani suuri energiakulusid – Taani leibkondade keskmised energiaarved olid 2022. aastal suuruselt teisel kohal. Kohalik tööstustegevus pakub võimalusi energiatõhususe parandamiseks, eelkõige kasutades soojuse ülejääki kaugküttes.

| (30) | Tööjõu ja oskuste nappus rohepöörde jaoks olulistes sektorites ja kutsealadel, sealhulgas nullnetotehnoloogiate tootmine, kasutuselevõtt ja hooldamine, tekitab probleeme üleminekul nullnetomajandusele. Kvaliteetsed haridus- ja koolitussüsteemid, mis vastavad tööturu muutuvatele vajadustele, ning sihipärased täiend- ja ümberõppe meetmed on esmatähtsad, et vähendada oskuste nappust ning edendada töötajate kaasamist ja tööjõu ümberpaigutamist. Kasutamata tööjõupakkumise rakendamiseks peavad kõnealused meetmed olema kättesaadavad eelkõige rohepöördest enim mõjutatud üksikisikutele ning sektorites ja piirkondades. 2022. aastal teatati Taanis tööjõunappusest 60 ameti puhul, mis nõuavad rohepöördeks erioskusi või -teadmisi, sealhulgas keskkonnainsenerid, keskkonnakaitsetöötajad ja ehitusarhitektid. Kuigi nõudlus rohepöörde jaoks vajalike oskuste järele kasvab, on hariduses ja koolituses osalevate energiamahukate tööstusharude töötajate arv viimase kümne aasta jooksul märkimisväärselt vähenenud – 24,6 %-lt 2015. aastal 15,6 %-le 2021. aastal, |
| --- | --- |

(30)

Tööjõu ja oskuste nappus rohepöörde jaoks olulistes sektorites ja kutsealadel, sealhulgas nullnetotehnoloogiate tootmine, kasutuselevõtt ja hooldamine, tekitab probleeme üleminekul nullnetomajandusele. Kvaliteetsed haridus- ja koolitussüsteemid, mis vastavad tööturu muutuvatele vajadustele, ning sihipärased täiend- ja ümberõppe meetmed on esmatähtsad, et vähendada oskuste nappust ning edendada töötajate kaasamist ja tööjõu ümberpaigutamist. Kasutamata tööjõupakkumise rakendamiseks peavad kõnealused meetmed olema kättesaadavad eelkõige rohepöördest enim mõjutatud üksikisikutele ning sektorites ja piirkondades. 2022. aastal teatati Taanis tööjõunappusest 60 ameti puhul, mis nõuavad rohepöördeks erioskusi või -teadmisi, sealhulgas keskkonnainsenerid, keskkonnakaitsetöötajad ja ehitusarhitektid. Kuigi nõudlus rohepöörde jaoks vajalike oskuste järele kasvab, on hariduses ja koolituses osalevate energiamahukate tööstusharude töötajate arv viimase kümne aasta jooksul märkimisväärselt vähenenud – 24,6 %-lt 2015. aastal 15,6 %-le 2021. aastal,

SOOVITAB Taanil võtta 2023. ja 2024. aastal järgmisi meetmeid.

1.

Säilitada riiklikult rahastatavad avaliku sektori investeeringud ning tagada rahastust antavate toetuste ja muude liidu vahendite tulemuslik kasutuselevõtt, eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks, säilitades samal ajal 2024. aastal usaldusväärse eelarvepositsiooni.

Jätkata 2024. aasta järgsel perioodil investeeringuid ja reforme, mis soodustavad suuremat kestlikku majanduskasvu, ja säilitada keskpikas perspektiivis konservatiivne eelarvepositsioon.

Rakendada uut kinnisvaramaksu süsteemi, et taastada seos turuhindade ja maksude vahel ning tagada õiglasem maksustamine. Edendada investeerimist taskukohase hinnaga elamute ehitamisse, et leevendada kõige pakilisemaid vajadusi.

2.

Jätkata taaste- ja vastupidavuskava järjepidevat rakendamist ning alustada pärast hiljutist addendum’i, sealhulgas REPowerEU peatüki esitamist kiiresti seotud meetmete rakendamist. Jätkata ühtekuuluvuspoliitika programmide kiiret rakendamist täielikus vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga.

3.

Tugevdada ringmajanduse ja jäätmekäitluse poliitikat, muu hulgas kiirendades Taani ringmajanduse riikliku tegevuskava rakendamist, edendades jäätmetekke vältimist ning olme- ja muude jäätmete korduskasutamist, suurendades ringlussevõtu määra, vähendades toidujäätmeid ning minnes olmejäätmete põletamiselt üle keskkonnahoidlikumatele soojuse tootmise allikatele.

4.

Vähendada sõltuvust fossiilkütustest ja suurendada taastuvate energiaallikate osakaalu energiavarustuses. Rahuldada kasvavat nõudlust ja paindlikkusvajadusi, luues stiimulid elektrivõrgu arendamiseks ülekande- ja jaotustasandil. Lihtsustada taastuvenergia suhtes kohaldatavaid lubade andmise eeskirju. Rakendada täiendavaid meetmeid, mis toetavad era- ja üldkasutatavate hoonete energiatõhusust, et vähendada energiaarveid ja energiasüsteemi kulusid. Tagada vähese CO2 heitega kütteallikate laiem kasutuselevõtt. Suurendada poliitilisi jõupingutusi rohepöördeks vajalike oskuste ja pädevuste pakkumiseks ja omandamiseks.

Brüssel, 14. juuli 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 25).

3

(4)  Nõukogu 16. mai 2023. aasta soovitus euroala majanduspoliitika kohta (ELT C 180, 23.5.2023, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. veebruari 2023. aasta määrus (EL) 2023/435, millega muudetakse määrust (EL) 2021/241 riiklike taaste- ja vastupidavuskavade REPowerEU peatükkide osas ning määrusi (EL) nr 1303/2013, (EL) 2021/1060 ja (EL) 2021/1755 ning direktiivi 2003/87/EÜ (ELT L 63, 28.2.2023, lk 1).

5

(6)  ST 10154/2021 INIT.

6

(7)  Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitus, milles esitatakse nõukogu arvamus Taani 2021. aasta lähenemisprogrammi kohta (ELT C 304, 29.7.2021, lk 14).

7

(8)  Eelarvepoliitikat mõõdetakse esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse rahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavaid kulusid. Üksikasjalikum teave on esitatud eelarvestatistikatabelite tekstikastis 1.

8

(9)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma ekspansiivse panuse 0,3 protsendipunkti SKPst.

9

(10)  See näitaja kajastab nende meetmete aastaste eelarvekulude taset, sealhulgas jooksvaid tulusid ja kulusid ning asjakohasel juhul kapitalikulumeetmeid.

10

(11)  Nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitus, milles käsitletakse Taani 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Taani 2022. aasta lähenemisprogrammi kohta (ELT C 334, 1.9.2022, lk 27).

11

(12)  Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on Taani keskpika perioodi nominaalne potentsiaalne SKP kasv, mida kasutatakse eelarvepoliitika mõõtmiseks (kümne aasta keskmine), hinnanguliselt 1,9 %.

12

(13)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma pärssiva panuse 0,2 protsendipunkti SKPst.

13

(14)  Taani on teavitanud komisjoni, et 2021. aasta teatatud ringlussevõtu määr põhines ebaõigetel andmetel ja see vaadatakse läbi.

14

(15)  Nõukogu 5. augusti 2022. aasta määrus (EL) 2022/1369, mis käsitleb gaasinõudluse vähendamise koordineeritud meetmeid (ELT L 206, 8.8.2022, lk 1).

15

(16)  Nõukogu 30. märtsi 2023. aasta määrus (EL) 2023/706, millega muudetakse määrust (EL) 2022/1369 seoses gaasinõudluse vähendamise meetmete nõudluse vähendamise perioodi pikendamisega ning nende meetmete rakendamise aruandluse ja seire tõhustamisega (ELT L 93, 31.3.2023, lk 1).

16

---

| 1.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/38 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/38

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

14. juuli 2023,

milles käsitletakse Saksamaa 2023. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Saksamaa 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohta

(2023/C 312/05)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arves nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (3) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu (edaspidi „rahastu“). Rahastust antakse liikmesriikidele rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. Kooskõlas Euroopa poolaasta prioriteetidega aitab rahastu kaasa majanduslikule ja kaasavale taastumisele ning kestlike ja majanduskasvu soodustavate reformide ja investeeringute tegemisele, eelkõige rohe- ja digipööret edendavate reformide ja investeeringute tegemisele, et muuta liikmesriikide majandus vastupidavamaks. Samuti aitab see tugevdada riigi rahandust ning hoogustada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis, parandada territoriaalset ühtekuuluvust liidus ja toetada Euroopa sotsiaalõiguste samba jätkuvat rakendamist. 30. juunil 2022 ajakohastati vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikele 2 rahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust. |
| --- | --- |

(1)

19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (3) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu (edaspidi „rahastu“). Rahastust antakse liikmesriikidele rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. Kooskõlas Euroopa poolaasta prioriteetidega aitab rahastu kaasa majanduslikule ja kaasavale taastumisele ning kestlike ja majanduskasvu soodustavate reformide ja investeeringute tegemisele, eelkõige rohe- ja digipööret edendavate reformide ja investeeringute tegemisele, et muuta liikmesriikide majandus vastupidavamaks. Samuti aitab see tugevdada riigi rahandust ning hoogustada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis, parandada territoriaalset ühtekuuluvust liidus ja toetada Euroopa sotsiaalõiguste samba jätkuvat rakendamist. 30. juunil 2022 ajakohastati vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikele 2 rahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.

| (2) | 22. novembril 2022 võttis komisjon vastu 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2023) algust. 23. märtsil 2023 kiitis Euroopa Ülemkogu heaks 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid, mis on koondunud konkurentsivõimelise kestlikkuse nelja mõõtme ümber. 22. novembril 2022 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka 2023. aasta häiremehhanismi aruande, milles nimetati Saksamaad ühe liikmesriigina, kus võib esineda tasakaalustamatus või kus võib esineda oht selle tekkimiseks ja kelle olukorda oleks vaja põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka arvamuse Saksamaa 2023. aasta eelarvekava kohta. Komisjon võttis vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2023. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. Nõukogu võttis 16. mail 2023 vastu euroala majanduspoliitikat käsitleva soovituse (4) (edaspidi „2023. aasta euroala käsitlev soovitus“) ja 13. märtsil 2023 ühise tööhõivearuande. |
| --- | --- |

(2)

22. novembril 2022 võttis komisjon vastu 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2023) algust. 23. märtsil 2023 kiitis Euroopa Ülemkogu heaks 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid, mis on koondunud konkurentsivõimelise kestlikkuse nelja mõõtme ümber. 22. novembril 2022 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka 2023. aasta häiremehhanismi aruande, milles nimetati Saksamaad ühe liikmesriigina, kus võib esineda tasakaalustamatus või kus võib esineda oht selle tekkimiseks ja kelle olukorda oleks vaja põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka arvamuse Saksamaa 2023. aasta eelarvekava kohta. Komisjon võttis vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2023. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. Nõukogu võttis 16. mail 2023 vastu euroala majanduspoliitikat käsitleva soovituse (4) (edaspidi „2023. aasta euroala käsitlev soovitus“) ja 13. märtsil 2023 ühise tööhõivearuande.

| (3) | Kuigi liidu riikide majandus on olnud märkimisväärselt vastupidav, avaldab geopoliitiline kontekst jätkuvalt negatiivset mõju. Kuna liit toetab kindlalt Ukrainat, keskendutakse liidu majandus- ja sotsiaalpoliitika tegevuskavas sellele, et vähendada lühiajalises perspektiivis energiašokkide negatiivset mõju nii haavatavatele leibkondadele kui ka ettevõtetele ning jätkata jõupingutusi, et viia ellu rohe- ja digipööre, toetada kestlikku ja kaasavat majanduskasvu, tagada makromajanduslik stabiilsus ja suurendada vastupidavust keskpikas perspektiivis. Samuti keskendutakse selles jõuliselt liidu konkurentsivõime ja tootlikkuse suurendamisele. |
| --- | --- |

(3)

Kuigi liidu riikide majandus on olnud märkimisväärselt vastupidav, avaldab geopoliitiline kontekst jätkuvalt negatiivset mõju. Kuna liit toetab kindlalt Ukrainat, keskendutakse liidu majandus- ja sotsiaalpoliitika tegevuskavas sellele, et vähendada lühiajalises perspektiivis energiašokkide negatiivset mõju nii haavatavatele leibkondadele kui ka ettevõtetele ning jätkata jõupingutusi, et viia ellu rohe- ja digipööre, toetada kestlikku ja kaasavat majanduskasvu, tagada makromajanduslik stabiilsus ja suurendada vastupidavust keskpikas perspektiivis. Samuti keskendutakse selles jõuliselt liidu konkurentsivõime ja tootlikkuse suurendamisele.

| (4) | 1. veebruaril 2023 avaldas komisjon teatise „Rohelise kokkuleppe tööstuskava kliimaneutraalsuse ajastuks“ (edaspidi „rohelise kokkuleppe tööstuskava“). Rohelise kokkuleppe tööstuskava eesmärk on edendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet ja toetada kiiret üleminekut kliimaneutraalsusele. See täiendab Euroopa rohelise kokkuleppe ja kava „REPowerEU“ raames tehtavaid jõupingutusi. Sellega tahetakse samuti luua keskkond, mis aitaks paremini suurendada liidu tootmisvõimsust nullnetotehnoloogia ja toodete osas, mida on vaja liidu ambitsioonikate kliimaeesmärkide saavutamiseks, samuti tagada juurdepääs asjakohastele kriitilise tähtsusega toorainetele, sealhulgas mitmekesistades hankimist, kasutades parimal viisil liikmesriikide maavarasid ja maksimeerides toorainete ringlussevõttu. Rohelise kokkuleppe tööstuskava põhineb neljal sambal: prognoositav ja lihtsam õigusraamistik, kiirem juurdepääs rahastusele, oskuste edendamine ning avatud kaubandus tarneahelate vastupidavuse tagamiseks. Komisjon avaldas 16. märtsil 2023 ka teatise „ELi pikaajaline konkurentsivõime: pilk 2030. aasta järgsesse aega“, milles on esitatud üheksa üksteist tugevdavat tegurit koos eesmärgiga luua majanduskasvu soodustav õigusraamistik. Teatises seatakse poliitilised prioriteedid, mille eesmärk on aktiivselt tagada struktuursed parandused, sihipärased investeeringud ja reguleerivad meetmed liidu ja selle liikmesriikide pikaajalise konkurentsivõime edendamiseks. Allpool esitatud soovitused aitavad neid prioriteete ellu viia. |
| --- | --- |

(4)

1. veebruaril 2023 avaldas komisjon teatise „Rohelise kokkuleppe tööstuskava kliimaneutraalsuse ajastuks“ (edaspidi „rohelise kokkuleppe tööstuskava“). Rohelise kokkuleppe tööstuskava eesmärk on edendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet ja toetada kiiret üleminekut kliimaneutraalsusele. See täiendab Euroopa rohelise kokkuleppe ja kava „REPowerEU“ raames tehtavaid jõupingutusi. Sellega tahetakse samuti luua keskkond, mis aitaks paremini suurendada liidu tootmisvõimsust nullnetotehnoloogia ja toodete osas, mida on vaja liidu ambitsioonikate kliimaeesmärkide saavutamiseks, samuti tagada juurdepääs asjakohastele kriitilise tähtsusega toorainetele, sealhulgas mitmekesistades hankimist, kasutades parimal viisil liikmesriikide maavarasid ja maksimeerides toorainete ringlussevõttu. Rohelise kokkuleppe tööstuskava põhineb neljal sambal: prognoositav ja lihtsam õigusraamistik, kiirem juurdepääs rahastusele, oskuste edendamine ning avatud kaubandus tarneahelate vastupidavuse tagamiseks. Komisjon avaldas 16. märtsil 2023 ka teatise „ELi pikaajaline konkurentsivõime: pilk 2030. aasta järgsesse aega“, milles on esitatud üheksa üksteist tugevdavat tegurit koos eesmärgiga luua majanduskasvu soodustav õigusraamistik. Teatises seatakse poliitilised prioriteedid, mille eesmärk on aktiivselt tagada struktuursed parandused, sihipärased investeeringud ja reguleerivad meetmed liidu ja selle liikmesriikide pikaajalise konkurentsivõime edendamiseks. Allpool esitatud soovitused aitavad neid prioriteete ellu viia.

| (5) | 2023. aastal jätkub majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta areng kooskõlas rahastu rakendamisega. Taaste- ja vastupidavuskavade täielik rakendamine on jätkuvalt oluline Euroopa poolaasta poliitiliste prioriteetide elluviimiseks, kuna kavades käsitletakse kõiki viimastel aastatel esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019., 2020. ja 2022. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mis on läbi vaadatud või mida on ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21. |
| --- | --- |

(5)

2023. aastal jätkub majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta areng kooskõlas rahastu rakendamisega. Taaste- ja vastupidavuskavade täielik rakendamine on jätkuvalt oluline Euroopa poolaasta poliitiliste prioriteetide elluviimiseks, kuna kavades käsitletakse kõiki viimastel aastatel esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019., 2020. ja 2022. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mis on läbi vaadatud või mida on ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21.

| (6) | 27. veebruaril 2023 vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2023/435 (5) (edaspidi „REPowerEU määrus“) eesmärk on kaotada kiiresti järkjärguliselt liidu sõltuvus Venemaa fossiilkütuste impordist. See aitab tugevdada energiajulgeolekut ja mitmekesistada liidu energiavarustust ning suurendada samal ajal taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, energiasalvestusvõimsust ja energiatõhusust. REPowerEU määrus võimaldab liikmesriikidel lisada oma riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse uue REPowerEU peatüki, et rahastada olulisi reforme ja investeeringuid, mis aitavad saavutada REPowerEU eesmärke. Samuti aitavad kõnealused reformid ja investeeringud suurendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet, nagu on kirjeldatud rohelise kokkuleppe tööstuskavas, ja käsitleda energiaalaseid riigipõhiseid soovitusi, mis esitati liikmesriikidele 2022. aastal ja esitatakse neile asjakohasel juhul ka 2023. aastal. REPowerEU määrusega kehtestatakse uus tagastamatu rahalise toetuse kategooria, mille kaudu saavad liikmesriigid rahastada taaste- ja vastupidavuskavade raames uusi energiaga seotud reforme ja investeeringuid. |
| --- | --- |

(6)

27. veebruaril 2023 vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2023/435 (5) (edaspidi „REPowerEU määrus“) eesmärk on kaotada kiiresti järkjärguliselt liidu sõltuvus Venemaa fossiilkütuste impordist. See aitab tugevdada energiajulgeolekut ja mitmekesistada liidu energiavarustust ning suurendada samal ajal taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, energiasalvestusvõimsust ja energiatõhusust. REPowerEU määrus võimaldab liikmesriikidel lisada oma riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse uue REPowerEU peatüki, et rahastada olulisi reforme ja investeeringuid, mis aitavad saavutada REPowerEU eesmärke. Samuti aitavad kõnealused reformid ja investeeringud suurendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet, nagu on kirjeldatud rohelise kokkuleppe tööstuskavas, ja käsitleda energiaalaseid riigipõhiseid soovitusi, mis esitati liikmesriikidele 2022. aastal ja esitatakse neile asjakohasel juhul ka 2023. aastal. REPowerEU määrusega kehtestatakse uus tagastamatu rahalise toetuse kategooria, mille kaudu saavad liikmesriigid rahastada taaste- ja vastupidavuskavade raames uusi energiaga seotud reforme ja investeeringuid.

| (7) | 8. märtsil 2023 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse eelarvepoliitika suunised 2024. aastaks (edaspidi „8. märtsi 2023. aasta teatis“). Selle eesmärk on toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon tuletas meelde, et stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamine lõpetatakse 2023. aasta lõpus. Komisjon kutsus üles kohaldama 2023.–2024. aastal eelarvepoliitikat, mis tagab võla jätkusuutlikkuse keskpikas perspektiivis ja suurendab kestlikul viisil potentsiaalset majanduskasvu, ning kutsus liikmesriike üles määrama oma 2023. aasta stabiilsus- ja lähenemisprogrammides kindlaks, kuidas eelarvekavadega tagatakse keskpikas perspektiivis eelarvepuudujäägi aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse 3 % sisemajanduse koguproduktist (edaspidi „SKP“) järgimine ning võla usutav ja pidev vähendamine või selle hoidmine usaldusväärsel tasemel. Komisjon kutsus samuti liikmesriike üles kaotama järk-järgult riiklikud eelarvemeetmed, mis on kehtestatud leibkondade ja ettevõtete kaitsmiseks energiahinnašoki eest, ja alustama kõige vähem suunatud meetmetest. Komisjon märkis, et kui uue energiahinnasurve tõttu on vaja toetusmeetmeid pikendada, peaksid liikmesriikide sellised meetmed olema paremini suunatud haavatavatele leibkondadele ja ettevõtetele. Komisjon teatas, et eelarvesoovitused tuleks kvantifitseerida ja diferentseerida. Lisaks, nagu on kavandatud komisjoni 9. novembri 2022. aasta teatises ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniste kohta, sõnastatakse eelarvesoovitused esmaste netokulude põhjal. Komisjon soovitas, et kõik liikmesriigid jätkavad riiklikult rahastatavaid investeeringuid ning tagavad rahastu ning muude liidu vahendite tõhusa kasutamise, eelkõige seoses rohe- ja digipöördega ning vastupidavuseesmärkidega. Komisjon märkis, et teeb nõukogule ettepaneku, et kehtivate õigusnormide kohased ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal. |
| --- | --- |

(7)

8. märtsil 2023 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse eelarvepoliitika suunised 2024. aastaks (edaspidi „8. märtsi 2023. aasta teatis“). Selle eesmärk on toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon tuletas meelde, et stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamine lõpetatakse 2023. aasta lõpus. Komisjon kutsus üles kohaldama 2023.–2024. aastal eelarvepoliitikat, mis tagab võla jätkusuutlikkuse keskpikas perspektiivis ja suurendab kestlikul viisil potentsiaalset majanduskasvu, ning kutsus liikmesriike üles määrama oma 2023. aasta stabiilsus- ja lähenemisprogrammides kindlaks, kuidas eelarvekavadega tagatakse keskpikas perspektiivis eelarvepuudujäägi aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse 3 % sisemajanduse koguproduktist (edaspidi „SKP“) järgimine ning võla usutav ja pidev vähendamine või selle hoidmine usaldusväärsel tasemel. Komisjon kutsus samuti liikmesriike üles kaotama järk-järgult riiklikud eelarvemeetmed, mis on kehtestatud leibkondade ja ettevõtete kaitsmiseks energiahinnašoki eest, ja alustama kõige vähem suunatud meetmetest. Komisjon märkis, et kui uue energiahinnasurve tõttu on vaja toetusmeetmeid pikendada, peaksid liikmesriikide sellised meetmed olema paremini suunatud haavatavatele leibkondadele ja ettevõtetele. Komisjon teatas, et eelarvesoovitused tuleks kvantifitseerida ja diferentseerida. Lisaks, nagu on kavandatud komisjoni 9. novembri 2022. aasta teatises ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniste kohta, sõnastatakse eelarvesoovitused esmaste netokulude põhjal. Komisjon soovitas, et kõik liikmesriigid jätkavad riiklikult rahastatavaid investeeringuid ning tagavad rahastu ning muude liidu vahendite tõhusa kasutamise, eelkõige seoses rohe- ja digipöördega ning vastupidavuseesmärkidega. Komisjon märkis, et teeb nõukogule ettepaneku, et kehtivate õigusnormide kohased ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal.

| (8) | 26. aprillil 2023 esitas komisjon seadusandlikud ettepanekud liidu majanduse juhtimise eeskirjade põhjalikuks reformimiseks. Ettepanekute põhieesmärk on parandada valitsemissektori võla jätkusuutlikkust ning edendada reformide ja investeeringute kaudu kõigis liikmesriikides kestlikku ja kaasavat majanduskasvu. Komisjon soovib ettepanekutega suurendada riikide isevastutust, lihtsustada raamistikku ja keskenduda enam keskpikale perioodile, millega kaasneb tõhus ja ühtsem täitmise tagamine. ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniseid käsitlevate nõukogu 14. märtsi 2023. aasta järelduste kohaselt on eesmärk viia seadusandlik töö lõpule 2023. aastal. |
| --- | --- |

(8)

26. aprillil 2023 esitas komisjon seadusandlikud ettepanekud liidu majanduse juhtimise eeskirjade põhjalikuks reformimiseks. Ettepanekute põhieesmärk on parandada valitsemissektori võla jätkusuutlikkust ning edendada reformide ja investeeringute kaudu kõigis liikmesriikides kestlikku ja kaasavat majanduskasvu. Komisjon soovib ettepanekutega suurendada riikide isevastutust, lihtsustada raamistikku ja keskenduda enam keskpikale perioodile, millega kaasneb tõhus ja ühtsem täitmise tagamine. ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniseid käsitlevate nõukogu 14. märtsi 2023. aasta järelduste kohaselt on eesmärk viia seadusandlik töö lõpule 2023. aastal.

| (9) | 28. aprillil 2021 esitas Saksamaa vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas sätestatud hindamissuunistega. 13. juulil 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse, millega kiidetakse heaks Saksamaa taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnang (6). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Saksamaa on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjaomased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud. |
| --- | --- |

(9)

28. aprillil 2021 esitas Saksamaa vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas sätestatud hindamissuunistega. 13. juulil 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse, millega kiidetakse heaks Saksamaa taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnang (6). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Saksamaa on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjaomased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud.

| (10) | 24. aprillil 2023 esitas Saksamaa oma 2023. aasta riikliku reformikava ja 26. aprillil 2023 oma 2023. aasta stabiilsusprogrammi kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 4 lõikega 1. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2023. aasta riiklik reformikava ka Saksamaa kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava täitmisel tehtud edusammude kohta. |
| --- | --- |

(10)

24. aprillil 2023 esitas Saksamaa oma 2023. aasta riikliku reformikava ja 26. aprillil 2023 oma 2023. aasta stabiilsusprogrammi kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 4 lõikega 1. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2023. aasta riiklik reformikava ka Saksamaa kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava täitmisel tehtud edusammude kohta.

| (11) | 24. mail 2023 avaldas komisjon Saksamaa kohta 2023. aasta riigiaruande. Selles hinnati Saksamaa edusamme nõukogu poolt aastatel 2019–2022 vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti kokkuvõte sellest, kuidas Saksamaa on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Kõnealuse analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega. Samuti hinnati Saksamaa edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kestliku arengu eesmärkide saavutamisel. |
| --- | --- |

(11)

24. mail 2023 avaldas komisjon Saksamaa kohta 2023. aasta riigiaruande. Selles hinnati Saksamaa edusamme nõukogu poolt aastatel 2019–2022 vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti kokkuvõte sellest, kuidas Saksamaa on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Kõnealuse analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega. Samuti hinnati Saksamaa edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

| (12) | Komisjon tegi määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Saksamaa kohta põhjaliku analüüsi ja avaldas selle tulemused 24. mail 2023. Komisjon jõudis järeldusele, et Saksamaal esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige on järk-järgult vähendatud püsivat suurt jooksevkonto ülejääki, mis kajastab ka tagasihoidlikke investeeringuid võrreldes kokkuhoiuga ja millel on piiriülene mõju. Viimati vähendati seda energiakriisi ajal, kuid eelduste kohaselt suureneb see taas märkimisväärselt. Jooksevkonto ülejääk vähenes aeglaselt kuni 2019. aastani, kui omamaiste investeeringute osakaal veidi suurenes ja kaubandusbilanss vähenes, ning pärast seda on seda mõjutanud ebatavalised majandusolud. 2022. aastal vähenes ülejääk märkimisväärselt seoses kõrgemate energiaimpordi hindadega, kaubavahetuse (v.a energiasektoris) ülejäägi vähenemisega ja turismiimpordi taastumisega. 2022. aastal püsis ülejääk riigi põhinäitajate põhjal eeldatavatest tasemetest kõrgemal ning see peaks 2023. aastal märkimisväärselt taastuma ja püsima 2024. aastal peaaegu muutumatuna. Prognooside kohaselt peaks see jääma allapoole makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse künnist. Palgad kasvavad prognooside kohaselt jõudsalt, toetades sisenõudlust, samal ajal kui tööjõu ühikukulud võivad kasvada kiiremini kui ülejäänud euroalal. Sellele vaatamata pidurdab ajutiselt tarbimist ja investeeringuid kõrge inflatsioon. Eluasemehinnad on viimastel aastatel järsult tõusnud, kuigi need on alates 2022. aasta keskpaigast mõnevõrra vähenenud. Eluasemete pakkumine ei suuda nõudlusele eluasemeinvesteeringute vähesuse tõttu järele jõuda, mis võib omakorda suurendada jätkuvat ülehindamise riski. Haavatavust aitaks täiendavalt vähendada avaliku sektori investeerimisalgatuste õigeaegne ja tõhus rakendamine ning investeerimistõkete kõrvaldamine. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon tegi määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Saksamaa kohta põhjaliku analüüsi ja avaldas selle tulemused 24. mail 2023. Komisjon jõudis järeldusele, et Saksamaal esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige on järk-järgult vähendatud püsivat suurt jooksevkonto ülejääki, mis kajastab ka tagasihoidlikke investeeringuid võrreldes kokkuhoiuga ja millel on piiriülene mõju. Viimati vähendati seda energiakriisi ajal, kuid eelduste kohaselt suureneb see taas märkimisväärselt. Jooksevkonto ülejääk vähenes aeglaselt kuni 2019. aastani, kui omamaiste investeeringute osakaal veidi suurenes ja kaubandusbilanss vähenes, ning pärast seda on seda mõjutanud ebatavalised majandusolud. 2022. aastal vähenes ülejääk märkimisväärselt seoses kõrgemate energiaimpordi hindadega, kaubavahetuse (v.a energiasektoris) ülejäägi vähenemisega ja turismiimpordi taastumisega. 2022. aastal püsis ülejääk riigi põhinäitajate põhjal eeldatavatest tasemetest kõrgemal ning see peaks 2023. aastal märkimisväärselt taastuma ja püsima 2024. aastal peaaegu muutumatuna. Prognooside kohaselt peaks see jääma allapoole makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse künnist. Palgad kasvavad prognooside kohaselt jõudsalt, toetades sisenõudlust, samal ajal kui tööjõu ühikukulud võivad kasvada kiiremini kui ülejäänud euroalal. Sellele vaatamata pidurdab ajutiselt tarbimist ja investeeringuid kõrge inflatsioon. Eluasemehinnad on viimastel aastatel järsult tõusnud, kuigi need on alates 2022. aasta keskpaigast mõnevõrra vähenenud. Eluasemete pakkumine ei suuda nõudlusele eluasemeinvesteeringute vähesuse tõttu järele jõuda, mis võib omakorda suurendada jätkuvat ülehindamise riski. Haavatavust aitaks täiendavalt vähendada avaliku sektori investeerimisalgatuste õigeaegne ja tõhus rakendamine ning investeerimistõkete kõrvaldamine.

| (13) | Eurostati kinnitatud andmete kohaselt vähenes Saksamaa valitsemissektori eelarvepuudujääk 3,7 %-lt SKPst 2021. aastal 2,6 %-le SKPst 2022. aastal, samas kui valitsemissektori võlg vähenes 69,3 %-lt SKPst 2021. aasta lõpus 66,3 %-le SKPst 2022. aasta lõpus. 24. mail 2023 avaldas komisjon aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Kõnealuses aruandes arutati Saksamaa eelarveseisundit, kuna riigi eelarvepuudujääk peaks kavakohaselt ületama 2023. aastal 3 % SKPst. Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägikriteerium ei ole täidetud. Kooskõlas 8. märtsi 2023. aasta teatisega ei teinud komisjon ettepanekut algatada 2023. aasta kevadel uued ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused. Seejärel märkis komisjon, et teeb nõukogule ettepaneku, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal. Saksamaa peaks seda arvesse võtma oma 2023. aasta eelarve täitmisel ja 2024. aasta eelarvekava koostamisel. |
| --- | --- |

(13)

Eurostati kinnitatud andmete kohaselt vähenes Saksamaa valitsemissektori eelarvepuudujääk 3,7 %-lt SKPst 2021. aastal 2,6 %-le SKPst 2022. aastal, samas kui valitsemissektori võlg vähenes 69,3 %-lt SKPst 2021. aasta lõpus 66,3 %-le SKPst 2022. aasta lõpus. 24. mail 2023 avaldas komisjon aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Kõnealuses aruandes arutati Saksamaa eelarveseisundit, kuna riigi eelarvepuudujääk peaks kavakohaselt ületama 2023. aastal 3 % SKPst. Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägikriteerium ei ole täidetud. Kooskõlas 8. märtsi 2023. aasta teatisega ei teinud komisjon ettepanekut algatada 2023. aasta kevadel uued ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused. Seejärel märkis komisjon, et teeb nõukogule ettepaneku, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal. Saksamaa peaks seda arvesse võtma oma 2023. aasta eelarve täitmisel ja 2024. aasta eelarvekava koostamisel.

| (14) | Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud eelarvepoliitilised meetmed, mis on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. 2022. aastal hõlmasid sellised tulusid vähendavad eelarvepoliitilised meetmed kütuste energiamaksu vähendamist ning gaasi ja kaugkütte käibemaksu alandamist, samas kui kulusid suurendavad eelarvepoliitilised meetmed hõlmasid ühekordset energiaboonust ja eragaasitarbijate detsembrikuise arve ülevõtmist. Komisjoni hinnangul oli kõnealuste meetmete eelarveline netokulu 2022. aastal 1,2 % SKPst. Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud ka Ukraina põgenike ajutise kaitsega seotud eelarvekulud, mis olid 2022. aastal hinnanguliselt 0,1 % SKPst. Samal ajal vähenesid COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete hinnangulised kulud 4,2 %-lt SKPst 2021. aastal 0,8 %-le SKPst 2022. aastal. |
| --- | --- |

(14)

Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud eelarvepoliitilised meetmed, mis on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. 2022. aastal hõlmasid sellised tulusid vähendavad eelarvepoliitilised meetmed kütuste energiamaksu vähendamist ning gaasi ja kaugkütte käibemaksu alandamist, samas kui kulusid suurendavad eelarvepoliitilised meetmed hõlmasid ühekordset energiaboonust ja eragaasitarbijate detsembrikuise arve ülevõtmist. Komisjoni hinnangul oli kõnealuste meetmete eelarveline netokulu 2022. aastal 1,2 % SKPst. Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud ka Ukraina põgenike ajutise kaitsega seotud eelarvekulud, mis olid 2022. aastal hinnanguliselt 0,1 % SKPst. Samal ajal vähenesid COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete hinnangulised kulud 4,2 %-lt SKPst 2021. aastal 0,8 %-le SKPst 2022. aastal.

| (15) | 18. juunil 2021 soovitas nõukogu Saksamaal (7) säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud. |
| --- | --- |

(15)

18. juunil 2021 soovitas nõukogu Saksamaal (7) säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud.

| (16) | Komisjoni hinnangul oli eelarvepoliitika (8) 2022. aastal toetav (‒ 2,7 % SKPst), nagu nõukogu soovitas. Nagu nõukogu soovitas, jätkas Saksamaa majanduse taastamise toetamist rahastust rahastatavate investeeringutega. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatud kulude maht oli 2022. aastal 0,2 % SKPst (2021. aastal 0,3 % SKPst). Riiklikult rahastatavad investeeringud andsid eelarvepoliitikasse neutraalse panuse (9). Seega säilitas Saksamaa riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu nõukogu soovitas. Samal andis riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 2,4 protsendipunkti. See märkimisväärne ekspansiivne panus hõlmas energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud eelarvepoliitiliste meetmete täiendavat mõju (täiendav eelarveline netokulu 1,2 % SKPst) ning Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulusid (0,1 % SKPst). Samal ajal vähendas tulumaksu alandamine valitsemissektori tulusid ja aitas kaasa (0,1 % SKPst) ka esmaste jooksvate netokulude kasvule. Riiklikult rahastatavate jooksvate kulude märkimisväärne ekspansiivne panus tulenes ainult osaliselt energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamise meetmetest ning Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kuludest. Seega ei hoidnud Saksamaa riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasvu piisavalt kontrolli all. |
| --- | --- |

(16)

Komisjoni hinnangul oli eelarvepoliitika (8) 2022. aastal toetav (‒ 2,7 % SKPst), nagu nõukogu soovitas. Nagu nõukogu soovitas, jätkas Saksamaa majanduse taastamise toetamist rahastust rahastatavate investeeringutega. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatud kulude maht oli 2022. aastal 0,2 % SKPst (2021. aastal 0,3 % SKPst). Riiklikult rahastatavad investeeringud andsid eelarvepoliitikasse neutraalse panuse (9). Seega säilitas Saksamaa riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu nõukogu soovitas. Samal andis riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 2,4 protsendipunkti. See märkimisväärne ekspansiivne panus hõlmas energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud eelarvepoliitiliste meetmete täiendavat mõju (täiendav eelarveline netokulu 1,2 % SKPst) ning Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulusid (0,1 % SKPst). Samal ajal vähendas tulumaksu alandamine valitsemissektori tulusid ja aitas kaasa (0,1 % SKPst) ka esmaste jooksvate netokulude kasvule. Riiklikult rahastatavate jooksvate kulude märkimisväärne ekspansiivne panus tulenes ainult osaliselt energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamise meetmetest ning Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kuludest. Seega ei hoidnud Saksamaa riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasvu piisavalt kontrolli all.

| (17) | 2023. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on kooskõlas komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis märgituga. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2023. aastal 0,2 % ja 2024. aastal 1,8 %. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2023. ja 2024. aastal sarnases mahus (vastavalt 0,2 % ja 1,4 %). |
| --- | --- |

(17)

2023. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on kooskõlas komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis märgituga. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2023. aastal 0,2 % ja 2024. aastal 1,8 %. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2023. ja 2024. aastal sarnases mahus (vastavalt 0,2 % ja 1,4 %).

| (18) | Valitsus prognoosib oma 2023. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk suureneb 2023. aastal 4,25 %-le SKPst. 2023. aasta kasv kajastab peamiselt gaasi ja elektriga seotud energiahinnapiduritega seotud lisakulusid. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse suurenema 66,3 %-lt SKPst 2022. aasta lõpus 67,75 %-le SKPst 2023. aasta lõpus. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarvepuudujääk 2023. aastal 2,3 % SKPst. See on 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud puudujäägist väiksem, mis on peamiselt tingitud energiahinnapiduritega seotud eeldatavatest madalamatest kuludest. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2023. aasta lõpus madalam (65,2 %). Erinevus tuleneb väiksemast eelarvepuudujäägist. |
| --- | --- |

(18)

Valitsus prognoosib oma 2023. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk suureneb 2023. aastal 4,25 %-le SKPst. 2023. aasta kasv kajastab peamiselt gaasi ja elektriga seotud energiahinnapiduritega seotud lisakulusid. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse suurenema 66,3 %-lt SKPst 2022. aasta lõpus 67,75 %-le SKPst 2023. aasta lõpus. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarvepuudujääk 2023. aastal 2,3 % SKPst. See on 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud puudujäägist väiksem, mis on peamiselt tingitud energiahinnapiduritega seotud eeldatavatest madalamatest kuludest. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2023. aasta lõpus madalam (65,2 %). Erinevus tuleneb väiksemast eelarvepuudujäägist.

| (19) | 2023. aastal peaksid valitsemissektori eelarvepositsiooni jätkuvalt mõjutama eelarvemeetmed, mida on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. Need hõlmavad 2022. aastaga võrreldes uusi meetmeid, eelkõige gaasi ja elektri energiahinnapidureid. Kõnealuste meetmete kulusid tasakaalustavad osaliselt energiatarnijate ootamatu kasumi maksud, nimelt maks erakorralise kasumi pealt. Neid tulusid arvesse võttes on komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt toetusmeetmete eelarveline netokulu 2023. aastal 2,0 % SKPst (10). Enamik 2023. aasta meetmeid ei näi olevat suunatud kõige haavatavamatele leibkondadele või ettevõtetele, kuigi paljud neist säilitavad hinnasignaali energianõudluse vähendamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks. Seepärast moodustavad suunatud toetusmeetmed, mida võetakse arvesse nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovituse (11) järgimise hindamisel, komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt 2023. aastal 0,5 % SKPst (võrreldes 0,3 %ga SKPst 2022. aastal). Ukraina põgenike ajutise kaitsega seotud eelarvekulud peaksid võrreldes 2022. aastaga jääma stabiilseks. Lisaks peaks 2023. aasta valitsemissektori eelarvepositsioon paranema tänu COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete järkjärgulisele kaotamisele, hinnangute kohaselt mahus 0,8 % SKPst. |
| --- | --- |

(19)

2023. aastal peaksid valitsemissektori eelarvepositsiooni jätkuvalt mõjutama eelarvemeetmed, mida on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. Need hõlmavad 2022. aastaga võrreldes uusi meetmeid, eelkõige gaasi ja elektri energiahinnapidureid. Kõnealuste meetmete kulusid tasakaalustavad osaliselt energiatarnijate ootamatu kasumi maksud, nimelt maks erakorralise kasumi pealt. Neid tulusid arvesse võttes on komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt toetusmeetmete eelarveline netokulu 2023. aastal 2,0 % SKPst (10). Enamik 2023. aasta meetmeid ei näi olevat suunatud kõige haavatavamatele leibkondadele või ettevõtetele, kuigi paljud neist säilitavad hinnasignaali energianõudluse vähendamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks. Seepärast moodustavad suunatud toetusmeetmed, mida võetakse arvesse nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovituse (11) järgimise hindamisel, komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt 2023. aastal 0,5 % SKPst (võrreldes 0,3 %ga SKPst 2022. aastal). Ukraina põgenike ajutise kaitsega seotud eelarvekulud peaksid võrreldes 2022. aastaga jääma stabiilseks. Lisaks peaks 2023. aasta valitsemissektori eelarvepositsioon paranema tänu COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete järkjärgulisele kaotamisele, hinnangute kohaselt mahus 0,8 % SKPst.

| (20) | Oma 12. juuli 2022 soovituses soovitas nõukogu Saksamaal võtta meetmeid, tagamaks 2023. aastal, et riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv on kooskõlas üldiselt neutraalse eelarvepoliitikaga, (12) võttes arvesse jätkuvat ajutist ja sihipärast toetust leibkondadele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Samal ajal peaks Saksamaa olema valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Samuti soovitati Saksamaal suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades rahastut ja muid liidu vahendeid. |
| --- | --- |

(20)

Oma 12. juuli 2022 soovituses soovitas nõukogu Saksamaal võtta meetmeid, tagamaks 2023. aastal, et riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv on kooskõlas üldiselt neutraalse eelarvepoliitikaga, (12) võttes arvesse jätkuvat ajutist ja sihipärast toetust leibkondadele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Samal ajal peaks Saksamaa olema valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Samuti soovitati Saksamaal suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades rahastut ja muid liidu vahendeid.

| (21) | Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika 2023. aastal kiire inflatsiooni tingimustes pärssiv (+ 0,5 % SKPst). See järgneb 2022. aasta ekspansiivsele eelarvepoliitikale (‒ 2,7 % SKPst). Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) peaks andma 2023. aastal eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,3 % SKPst. See hõlmab energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamatele leibkondadele ja ettevõtetele suunatud toetusmeetmete kulude suurenemist 0,2 % SKPst. Kokkuvõttes on riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude prognoositud kasv nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitusega kooskõlas. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulude maht on prognoosi kohaselt 2023. aastal 0,2 % SKPst, samas kui riiklikult rahastatavad investeeringud annavad prognoosi kohaselt eelarvepoliitikasse neutraalse panuse (13). Seega kavatseb Saksamaa rahastada täiendavaid investeeringuid rahastust ja muudest liidu vahenditest ning säilitab prognoosi kohaselt riiklikult rahastatavad investeeringud. Saksamaa kavatseb rahastada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, nagu hoonete energiatõhusamaks renoveerimine, elektriautode laadimistaristu parandamine ja koolide varustamine digiajastule vastavaks, mida osaliselt rahastatakse rahastust ja muudest liidu vahenditest. |
| --- | --- |

(21)

Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika 2023. aastal kiire inflatsiooni tingimustes pärssiv (+ 0,5 % SKPst). See järgneb 2022. aasta ekspansiivsele eelarvepoliitikale (‒ 2,7 % SKPst). Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) peaks andma 2023. aastal eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,3 % SKPst. See hõlmab energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamatele leibkondadele ja ettevõtetele suunatud toetusmeetmete kulude suurenemist 0,2 % SKPst. Kokkuvõttes on riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude prognoositud kasv nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitusega kooskõlas. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulude maht on prognoosi kohaselt 2023. aastal 0,2 % SKPst, samas kui riiklikult rahastatavad investeeringud annavad prognoosi kohaselt eelarvepoliitikasse neutraalse panuse (13). Seega kavatseb Saksamaa rahastada täiendavaid investeeringuid rahastust ja muudest liidu vahenditest ning säilitab prognoosi kohaselt riiklikult rahastatavad investeeringud. Saksamaa kavatseb rahastada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, nagu hoonete energiatõhusamaks renoveerimine, elektriautode laadimistaristu parandamine ja koolide varustamine digiajastule vastavaks, mida osaliselt rahastatakse rahastust ja muudest liidu vahenditest.

| (22) | 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk 2024. aastal vähenema 1,75 %-le SKPst. 2024. aastal toimuv vähenemine kajastab peamiselt energiahinnapidurite järkjärgulist kaotamist. Vastavalt 2023. aasta stabiilsusprogrammile prognoositakse, et valitsemissektori võla suhe SKPsse väheneb 2024. aasta lõpuks 66,5 %-le. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk moodustab 2024. aastal 1,2 % SKPst. See on 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud puudujäägist väiksem, mis on peamiselt tingitud energiatoetusmeetmetega seotud eeldatavatest madalamatest kuludest. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2024. aasta lõpus madalam (64,1 %), mis on peamiselt tingitud väiksemast puudujäägist. |
| --- | --- |

(22)

2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk 2024. aastal vähenema 1,75 %-le SKPst. 2024. aastal toimuv vähenemine kajastab peamiselt energiahinnapidurite järkjärgulist kaotamist. Vastavalt 2023. aasta stabiilsusprogrammile prognoositakse, et valitsemissektori võla suhe SKPsse väheneb 2024. aasta lõpuks 66,5 %-le. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk moodustab 2024. aastal 1,2 % SKPst. See on 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud puudujäägist väiksem, mis on peamiselt tingitud energiatoetusmeetmetega seotud eeldatavatest madalamatest kuludest. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2024. aasta lõpus madalam (64,1 %), mis on peamiselt tingitud väiksemast puudujäägist.

| (23) | 2023. aasta stabiilsusprogrammis nähakse ette enamiku energiatoetusmeetmete järkjärguline kaotamine 2024. aastal. Komisjoni praegusel hinnangul on energiatoetusmeetmete netokulu 2024. aastal 0,3 % SKPst. Need hinnangud sõltuvad eeldusest, et energiahinnad ei tõuse uuesti. Enamik energiatoetusmeetmeid, mis peaksid praeguste kavade kohaselt 2024. aastal kehtima jääma, ei näi olevat suunatud haavatavatele leibkondadele või ettevõtetele. Suurem osa neist säilitavad hinnasignaali energianõudluse vähendamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks. |
| --- | --- |

(23)

2023. aasta stabiilsusprogrammis nähakse ette enamiku energiatoetusmeetmete järkjärguline kaotamine 2024. aastal. Komisjoni praegusel hinnangul on energiatoetusmeetmete netokulu 2024. aastal 0,3 % SKPst. Need hinnangud sõltuvad eeldusest, et energiahinnad ei tõuse uuesti. Enamik energiatoetusmeetmeid, mis peaksid praeguste kavade kohaselt 2024. aastal kehtima jääma, ei näi olevat suunatud haavatavatele leibkondadele või ettevõtetele. Suurem osa neist säilitavad hinnasignaali energianõudluse vähendamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks.

| (24) | Määrusega (EÜ) nr 1466/97 on seatud struktuurse eelarvepositsiooni iga-aastase parandamise sihtmärgiks 0,5 % SKPst, (14) et liikuda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas. Võttes arvesse riigi rahanduse jätkusuutlikkuse kaalutlusi, oleks komisjoni hinnangul asjakohane parandada struktuurset eelarvepositsiooni 2024. aastal vähemalt 0,3 % SKPst. Sellise paranemise tagamiseks ning kooskõlas komisjoni metoodikaga ei tohiks riiklikult rahastatavate esmaste netokulude (15) kasv 2024. aastal ületada 2,5 %, nagu on kajastatud käesolevas soovituses. Samal ajal tuleks ülejäänud energiatoetusmeetmed (komisjoni praeguse hinnangu kohaselt 2,0 % SKPst 2023. aastal) sõltuvalt energiaturu suundumustest järk-järgult kaotada, alustades kõige vähem suunatud meetmetest, ning sellest tulenevat kokkuhoidu tuleks kasutada valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamiseks. Komisjoni hinnangute kohaselt oleks selle tulemuseks esmaste netokulude kasv alla 2024. aastaks soovitatud maksimaalse kasvumäära. |
| --- | --- |

(24)

Määrusega (EÜ) nr 1466/97 on seatud struktuurse eelarvepositsiooni iga-aastase parandamise sihtmärgiks 0,5 % SKPst, (14) et liikuda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas. Võttes arvesse riigi rahanduse jätkusuutlikkuse kaalutlusi, oleks komisjoni hinnangul asjakohane parandada struktuurset eelarvepositsiooni 2024. aastal vähemalt 0,3 % SKPst. Sellise paranemise tagamiseks ning kooskõlas komisjoni metoodikaga ei tohiks riiklikult rahastatavate esmaste netokulude (15) kasv 2024. aastal ületada 2,5 %, nagu on kajastatud käesolevas soovituses. Samal ajal tuleks ülejäänud energiatoetusmeetmed (komisjoni praeguse hinnangu kohaselt 2,0 % SKPst 2023. aastal) sõltuvalt energiaturu suundumustest järk-järgult kaotada, alustades kõige vähem suunatud meetmetest, ning sellest tulenevat kokkuhoidu tuleks kasutada valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamiseks. Komisjoni hinnangute kohaselt oleks selle tulemuseks esmaste netokulude kasv alla 2024. aastaks soovitatud maksimaalse kasvumäära.

| (25) | Eeldades, et poliitikat ei muudeta, prognoositakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et riiklikult rahastatavad esmased netokulud kasvavad 2024. aastal 2,4 %, mis on soovitatud kasvumäärast vähem. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis ette nähtud kohandus on väiksem kui energiatoetusmeetmete täielikust järkjärgulisest kaotamisest tulenev kokkuhoid, mis tuleneb sellest, et mõned sellised meetmed jäävad 2024. aastal kehtima, ja tulusid vähendavatest kaalutlusõigusel põhinevatest meetmetest, näiteks mitmesugustest tulumaksuvähendustest. |
| --- | --- |

(25)

Eeldades, et poliitikat ei muudeta, prognoositakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et riiklikult rahastatavad esmased netokulud kasvavad 2024. aastal 2,4 %, mis on soovitatud kasvumäärast vähem. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis ette nähtud kohandus on väiksem kui energiatoetusmeetmete täielikust järkjärgulisest kaotamisest tulenev kokkuhoid, mis tuleneb sellest, et mõned sellised meetmed jäävad 2024. aastal kehtima, ja tulusid vähendavatest kaalutlusõigusel põhinevatest meetmetest, näiteks mitmesugustest tulumaksuvähendustest.

| (26) | 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaksid valitsemissektori investeeringud jääma 2023. ja 2024. aastal stabiilselt tasemele 2,5 % SKPst. 2023. aasta stabiilsusprogrammis osutatakse reformidele ja investeeringutele, mis peaksid aitama kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkusele ning kestlikule ja kaasavale majanduskasvule. Need hõlmavad mitmesuguseid tulumaksu- ja pensionisüsteemi reforme. |
| --- | --- |

(26)

2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaksid valitsemissektori investeeringud jääma 2023. ja 2024. aastal stabiilselt tasemele 2,5 % SKPst. 2023. aasta stabiilsusprogrammis osutatakse reformidele ja investeeringutele, mis peaksid aitama kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkusele ning kestlikule ja kaasavale majanduskasvule. Need hõlmavad mitmesuguseid tulumaksu- ja pensionisüsteemi reforme.

| (27) | 2023. aasta stabiilsusprogrammis on esitatud keskpika perioodi eelarvekava aastani 2026. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk 2025. ja 2026. aastal järk-järgult vähenema 0,75 %-le SKPst. Seega on kavandatud valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähenemine alla 3 % SKPst 2024. aastal. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 66,5 %-lt SKPst 2024. aasta lõpus 65,5 %-le SKPst 2026. aasta lõpus. |
| --- | --- |

(27)

2023. aasta stabiilsusprogrammis on esitatud keskpika perioodi eelarvekava aastani 2026. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk 2025. ja 2026. aastal järk-järgult vähenema 0,75 %-le SKPst. Seega on kavandatud valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähenemine alla 3 % SKPst 2024. aastal. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 66,5 %-lt SKPst 2024. aasta lõpus 65,5 %-le SKPst 2026. aasta lõpus.

| (28) | Kuigi tööhõive olukord on jätkuvalt hea, eeldatakse, et elanikkonna kiire vananemise tingimustes suureneb veelgi tööjõu ja oskuste nappus. Prognooside kohaselt väheneb tööealine elanikkond 2020. aastatel 3,7 miljoni võrra, kuna beebibuumi põlvkond jõuab pensioniikka. See suurendab märkimisväärselt kohustusliku jooksvalt finantseeritava pensioniskeemi (esimene pensionisammas) rahastamisvajadusi ja võib seada kahtluse alla pensionide piisavuse. Võimaliku tööjõu vähenemise tasakaalustamiseks oleks vaja rände netosaldot, mis on ligikaudu 400 000 inimest aastas. Seadusjärgne pensioniiga tõuseb 2031. aastaks järk-järgult 67 eluaastani. Kuigi 55–64aastaste töötajate tööhõive määr on üks liidu kõrgemaid, on tegeliku pensioniea tõus viimastel aastatel aeglustunud ning üle 65aastaste vanuserühma tööhõive näitajad jäävad liidu parimatest maha. See on tingitud ka ennetähtaegselt pensionile jäämise võimalustest, mis suurendab veelgi survet pensionisüsteemi jätkusuutlikkusele. Inimesed, kes on töötanud vähemalt 35 aastat, võivad ennetähtaegselt pensionile jääda ning pensionihüvitised vähenevad seejuures suhteliselt vähe. Need, kes on töötanud vähemalt 45 aastat, võivad pensionile jääda ilma pensioniõigusi kaotamata (Rente nach 45 Beitragsjahren). Riikliku toetusega erapensioniskeeme (kolmanda samba personaalsed pensioniskeemid Riester Rente) on seni alakasutatud. Vaatamata jõupingutustele suurendada tööandjapensionide kasutamist (teine sammas), on kindlustuskate endiselt ligikaudu 56 %. |
| --- | --- |

(28)

Kuigi tööhõive olukord on jätkuvalt hea, eeldatakse, et elanikkonna kiire vananemise tingimustes suureneb veelgi tööjõu ja oskuste nappus. Prognooside kohaselt väheneb tööealine elanikkond 2020. aastatel 3,7 miljoni võrra, kuna beebibuumi põlvkond jõuab pensioniikka. See suurendab märkimisväärselt kohustusliku jooksvalt finantseeritava pensioniskeemi (esimene pensionisammas) rahastamisvajadusi ja võib seada kahtluse alla pensionide piisavuse. Võimaliku tööjõu vähenemise tasakaalustamiseks oleks vaja rände netosaldot, mis on ligikaudu 400 000 inimest aastas. Seadusjärgne pensioniiga tõuseb 2031. aastaks järk-järgult 67 eluaastani. Kuigi 55–64aastaste töötajate tööhõive määr on üks liidu kõrgemaid, on tegeliku pensioniea tõus viimastel aastatel aeglustunud ning üle 65aastaste vanuserühma tööhõive näitajad jäävad liidu parimatest maha. See on tingitud ka ennetähtaegselt pensionile jäämise võimalustest, mis suurendab veelgi survet pensionisüsteemi jätkusuutlikkusele. Inimesed, kes on töötanud vähemalt 35 aastat, võivad ennetähtaegselt pensionile jääda ning pensionihüvitised vähenevad seejuures suhteliselt vähe. Need, kes on töötanud vähemalt 45 aastat, võivad pensionile jääda ilma pensioniõigusi kaotamata (Rente nach 45 Beitragsjahren). Riikliku toetusega erapensioniskeeme (kolmanda samba personaalsed pensioniskeemid Riester Rente) on seni alakasutatud. Vaatamata jõupingutustele suurendada tööandjapensionide kasutamist (teine sammas), on kindlustuskate endiselt ligikaudu 56 %.

| (29) | Saksamaa maksusüsteem tugineb endiselt suurel määral tööjõumaksude laekumisele, samas kui kaasavat ja kestlikku majanduskasvu vähem kahjustavad maksubaasid on endiselt alakasutatud. Maksukiil on üks liidu suuremaid ning maksu- ja siirdesüsteemi koosmõju tõttu on madalapalgalistel ja leibkonna teistel palgasaajatel, sageli naistel, oma töötundide arvu suurendamiseks vähe motivatsiooni. See pärsib tööjõu pakkumist ja süvendab tööjõupuudust. Saksamaa keskkonnamaksude osakaal on alla liidu keskmise nii energia- kui ka transpordimaksude puhul. Sõidukite maksustamine ei soodusta keskkonnasäästlikuma transpordi kasutamist. Keskkonnakahjulikud toetused, nagu fossiilkütuste toetused (sealhulgas maksuvabastused ja -vähendused), on endiselt märkimisväärsed ja takistavad rohepööret. |
| --- | --- |

(29)

Saksamaa maksusüsteem tugineb endiselt suurel määral tööjõumaksude laekumisele, samas kui kaasavat ja kestlikku majanduskasvu vähem kahjustavad maksubaasid on endiselt alakasutatud. Maksukiil on üks liidu suuremaid ning maksu- ja siirdesüsteemi koosmõju tõttu on madalapalgalistel ja leibkonna teistel palgasaajatel, sageli naistel, oma töötundide arvu suurendamiseks vähe motivatsiooni. See pärsib tööjõu pakkumist ja süvendab tööjõupuudust. Saksamaa keskkonnamaksude osakaal on alla liidu keskmise nii energia- kui ka transpordimaksude puhul. Sõidukite maksustamine ei soodusta keskkonnasäästlikuma transpordi kasutamist. Keskkonnakahjulikud toetused, nagu fossiilkütuste toetused (sealhulgas maksuvabastused ja -vähendused), on endiselt märkimisväärsed ja takistavad rohepööret.

| (30) | Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks. Kuna 2026. aastani toimiv rahastu on ajutine, on oluline jätkata kiiresti kava rakendamist. Kuigi Saksamaa taaste- ja vastupidavuskava rakendamine on käimas, esineb selles siiski märkimisväärseid viivitusi. Kava rakendamisega seotud piiratud ressursside ja ebapiisava prioriteetide seadmise tõttu on Saksamaa rakendamisprotsessis maha jäänud. Saksamaa peab veel allkirjastama oma tegevuskorra ja esitama esimese maksetaotluse. Saksamaa taaste- ja vastupidavuskava muudeti juba üks kord 14. veebruaril 2023, nimelt kohandati kahte investeerimismeedet, mida ei olnud võimalik objektiivsete asjaolude tõttu täielikult lõpule viia (16). Kava vaadatakse eeldatavasti 2023. aastal koos uue addendum’iga uuesti läbi, et hõlmata REPowerEU peatükk ja võtta arvesse tagastamatu toetuse suurenemist. Läbirääkimised REPowerEU peatüki üle ja tagastamatu toetuse suurenemise arvessevõtmiseks on siiski käimas. Uue REPowerEU peatüki kiire lisamine taaste- ja vastupidavuskavasse võimaldab rahastada täiendavaid reforme ja investeeringuid, et toetada Saksamaa strateegilisi eesmärke energia ja rohepöörde vallas. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline ja tulemuslik kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest. |
| --- | --- |

(30)

Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks. Kuna 2026. aastani toimiv rahastu on ajutine, on oluline jätkata kiiresti kava rakendamist. Kuigi Saksamaa taaste- ja vastupidavuskava rakendamine on käimas, esineb selles siiski märkimisväärseid viivitusi. Kava rakendamisega seotud piiratud ressursside ja ebapiisava prioriteetide seadmise tõttu on Saksamaa rakendamisprotsessis maha jäänud. Saksamaa peab veel allkirjastama oma tegevuskorra ja esitama esimese maksetaotluse. Saksamaa taaste- ja vastupidavuskava muudeti juba üks kord 14. veebruaril 2023, nimelt kohandati kahte investeerimismeedet, mida ei olnud võimalik objektiivsete asjaolude tõttu täielikult lõpule viia (16). Kava vaadatakse eeldatavasti 2023. aastal koos uue addendum’iga uuesti läbi, et hõlmata REPowerEU peatükk ja võtta arvesse tagastamatu toetuse suurenemist. Läbirääkimised REPowerEU peatüki üle ja tagastamatu toetuse suurenemise arvessevõtmiseks on siiski käimas. Uue REPowerEU peatüki kiire lisamine taaste- ja vastupidavuskavasse võimaldab rahastada täiendavaid reforme ja investeeringuid, et toetada Saksamaa strateegilisi eesmärke energia ja rohepöörde vallas. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline ja tulemuslik kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest.

| (31) | Komisjon kiitis 2022. aastal heaks kõik Saksamaa ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid. Ühtekuuluvuspoliitika programmide kiire rakendamine vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga, sealhulgas REPowerEU peatükiga, on esmatähtis, et viia Saksamaal ellu rohe- ja digipööre, suurendada majanduslikku ja sotsiaalset vastupidavust ning tagada tasakaalustatud territoriaalne areng. |
| --- | --- |

(31)

Komisjon kiitis 2022. aastal heaks kõik Saksamaa ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid. Ühtekuuluvuspoliitika programmide kiire rakendamine vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga, sealhulgas REPowerEU peatükiga, on esmatähtis, et viia Saksamaal ellu rohe- ja digipööre, suurendada majanduslikku ja sotsiaalset vastupidavust ning tagada tasakaalustatud territoriaalne areng.

| (32) | Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas ning ühtekuuluvuspoliitika programmides käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Saksamaa silmitsi mitmete muude probleemidega, mis on seotud digiülemineku, energiapoliitika ja rohepöördega. |
| --- | --- |

(32)

Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas ning ühtekuuluvuspoliitika programmides käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Saksamaa silmitsi mitmete muude probleemidega, mis on seotud digiülemineku, energiapoliitika ja rohepöördega.

| (33) | Kuigi Saksamaa on teinud jõupingutusi avalike teenuste digitaliseerimise parandamiseks, on rakendamine endiselt aeglane. Seatud tähtajaks (2022. aasta lõpp) saavutati vaid mõned internetipõhise juurdepääsu seaduse (Onlinezugangsgesetz) eesmärgid; selle seaduse kohaselt on kõigi haldusteenuste front office’i pidev digitaliseerimine kohustuslik. Komisjoni e-valitsuse võrdlusalusest nähtub, et riik ei saavuta ettenähtud tulemusi ka back office’i digitaliseerimisel, mis on väga oluline teenuste tõhusaks osutamiseks väljaspool internetipõhise juurdepääsu seaduse kohaldamisala. Sellega seoses on prioriteediks tunnistatud registrite ajakohastamine osana registri ajakohastamise seadusest (Registermodernisierungsgesetz), et rakendada liidu ühekordsuse põhimõtet, mille kohaselt peavad üksikisikud ja ettevõtjad esitama ametiasutustele standardteavet ainult üks kord. Alates seaduse jõustumisest 2021. aastal on siiski tehtud vähe edusamme. Lisaks on digitaliseeritud teenuseid vähe kasutusele võetud: Saksamaa jääb e-valitsuse teenuseid kasutavate inimeste osakaalu poolest alla liidu keskmise. Saksamaa tulemused jäävad alla liidu keskmise ka e-valitsuse võrdlusaluse eri aspektides, nagu läbipaistvus, peamiste võimaldajate olemasolu ja digitaalsete avalike teenuste kättesaadavus välismaal elavatele kodanikele. Riiklik õiguskontrollinõukogu peab internetipõhise juurdepääsu seaduse rakendamist ebapiisavaks ja on määratlenud prognoositava tööjõupuuduse kui peamise riski, juhul kui digitaliseerimise kaudu ei saavutata tõhususe kasvu. Avalike teenuste digitaliseerimisel tuvastatud kitsaskohad kehtivad ka Saksamaa taaste- ja vastupidavuskava vastavate meetmete puhul. |
| --- | --- |

(33)

Kuigi Saksamaa on teinud jõupingutusi avalike teenuste digitaliseerimise parandamiseks, on rakendamine endiselt aeglane. Seatud tähtajaks (2022. aasta lõpp) saavutati vaid mõned internetipõhise juurdepääsu seaduse (Onlinezugangsgesetz) eesmärgid; selle seaduse kohaselt on kõigi haldusteenuste front office’i pidev digitaliseerimine kohustuslik. Komisjoni e-valitsuse võrdlusalusest nähtub, et riik ei saavuta ettenähtud tulemusi ka back office’i digitaliseerimisel, mis on väga oluline teenuste tõhusaks osutamiseks väljaspool internetipõhise juurdepääsu seaduse kohaldamisala. Sellega seoses on prioriteediks tunnistatud registrite ajakohastamine osana registri ajakohastamise seadusest (Registermodernisierungsgesetz), et rakendada liidu ühekordsuse põhimõtet, mille kohaselt peavad üksikisikud ja ettevõtjad esitama ametiasutustele standardteavet ainult üks kord. Alates seaduse jõustumisest 2021. aastal on siiski tehtud vähe edusamme. Lisaks on digitaliseeritud teenuseid vähe kasutusele võetud: Saksamaa jääb e-valitsuse teenuseid kasutavate inimeste osakaalu poolest alla liidu keskmise. Saksamaa tulemused jäävad alla liidu keskmise ka e-valitsuse võrdlusaluse eri aspektides, nagu läbipaistvus, peamiste võimaldajate olemasolu ja digitaalsete avalike teenuste kättesaadavus välismaal elavatele kodanikele. Riiklik õiguskontrollinõukogu peab internetipõhise juurdepääsu seaduse rakendamist ebapiisavaks ja on määratlenud prognoositava tööjõupuuduse kui peamise riski, juhul kui digitaliseerimise kaudu ei saavutata tõhususe kasvu. Avalike teenuste digitaliseerimisel tuvastatud kitsaskohad kehtivad ka Saksamaa taaste- ja vastupidavuskava vastavate meetmete puhul.

| (34) | Digioskuste parandamine on digiüleminekuks äärmiselt oluline, et tegeleda oskustööliste nappusega ja suurendada tootlikkust. 2021. aastal oli Saksamaal vähemalt elementaarsete digioskustega 16–74aastaseid 49 %, mis jääb alla liidu keskmise (54 %) ja takistab digiüleminekut. Kõigist 16–19aastastest olid 2021. aastal ainult 50 %-l vähemalt elementaarsed digioskused, mis on 19 protsendipunkti alla liidu keskmise. Kuigi IKT-spetsialistide osakaalult tööhõives ületavad Saksamaa tulemused liidu keskmist ja vastavad naissoost IKT-spetsialistide puhul liidu keskmisele, on täitmata töökohtade arv suur, mis kajastab täiendavaid vajadusi. Keskse tähtsusega on digioskuste parandamisel täiendavad jõupingutused õpetajate nappuse probleemi lahendamiseks ja õpetajate digioskuste alaseks paremaks koolitamiseks kõigil haridustasanditel. Digitehnoloogia lõimimine äritegevusse on vaid ligilähedane liidu keskmisele, sealhulgas selliste väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate osakaal, kellel on vähemalt algtasemel digimahukus, ning kõrgtehnoloogiliste tehnoloogiate, nagu pilvandmetöötluse, suurandmete ja tehisintellekti kasutuselevõtt ettevõtjate poolt. Saksamaa taaste- ja vastupidavuskava sisaldab mitut meedet, millega toetatakse digioskusi ja eelkõige digiharidust, näiteks investeeringud õpetajate digiseadmetesse, haridusplatvorm ja tipptasemel hariduskeskused. Lisaks rakendab Saksamaa meetmeid, et pakkuda oma tööjõule täiend- ja ümberõpet. Selle raames keskendutakse ettevõtete digitaliseerimisele (nt Euroopa digitaalse innovatsiooni keskused või Digital Now (Digital Jetzt) investeeringute toetuskava). |
| --- | --- |

(34)

Digioskuste parandamine on digiüleminekuks äärmiselt oluline, et tegeleda oskustööliste nappusega ja suurendada tootlikkust. 2021. aastal oli Saksamaal vähemalt elementaarsete digioskustega 16–74aastaseid 49 %, mis jääb alla liidu keskmise (54 %) ja takistab digiüleminekut. Kõigist 16–19aastastest olid 2021. aastal ainult 50 %-l vähemalt elementaarsed digioskused, mis on 19 protsendipunkti alla liidu keskmise. Kuigi IKT-spetsialistide osakaalult tööhõives ületavad Saksamaa tulemused liidu keskmist ja vastavad naissoost IKT-spetsialistide puhul liidu keskmisele, on täitmata töökohtade arv suur, mis kajastab täiendavaid vajadusi. Keskse tähtsusega on digioskuste parandamisel täiendavad jõupingutused õpetajate nappuse probleemi lahendamiseks ja õpetajate digioskuste alaseks paremaks koolitamiseks kõigil haridustasanditel. Digitehnoloogia lõimimine äritegevusse on vaid ligilähedane liidu keskmisele, sealhulgas selliste väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate osakaal, kellel on vähemalt algtasemel digimahukus, ning kõrgtehnoloogiliste tehnoloogiate, nagu pilvandmetöötluse, suurandmete ja tehisintellekti kasutuselevõtt ettevõtjate poolt. Saksamaa taaste- ja vastupidavuskava sisaldab mitut meedet, millega toetatakse digioskusi ja eelkõige digiharidust, näiteks investeeringud õpetajate digiseadmetesse, haridusplatvorm ja tipptasemel hariduskeskused. Lisaks rakendab Saksamaa meetmeid, et pakkuda oma tööjõule täiend- ja ümberõpet. Selle raames keskendutakse ettevõtete digitaliseerimisele (nt Euroopa digitaalse innovatsiooni keskused või Digital Now (Digital Jetzt) investeeringute toetuskava).

| (35) | Kokku on ainult 19,3 %-l leibkondadest juurdepääs kiudoptilisele lairibaühendusele, mis asetab Saksamaa kõige väiksema kiudoptilise levialaga liikmesriikide hulka (liidus tagantpoolt teine, kusjuures liidu viiel parimal on vähemalt 85 %-l kiudoptiline ühendus). Eriti on kiudoptiliste ühenduste ja väga suure läbilaskevõimega võrkude puudumine märgatav maapiirkondades. See pidurdab tootlikkuse kasvu, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate puhul. Eesmärki ühendada 2025. aastaks kiudoptiliste kaablite kaudu võrku 50 % leibkondadest ja ettevõtjatest (ja 2030. aastaks 100 %) ei pruugita õigeaegselt saavutada. Vastavad meetmed lisati 2022. aasta juuli gigabitistrateegiasse. Raamtingimuste parandamine, näiteks avaliku sektori planeerimis- ja rakendamissuutlikkuse suurendamise kaudu, on ülitähtis, et kiirendada kiudoptilise ühenduse leviala. Võrguga seotud eesmärkide saavutamine nõuab ka lubade taotlemise ja väljastamisega seotud haldusmenetluste parandamist ning alternatiivsete, vähem aeganõudvate paigaldusmeetodite standardimist. |
| --- | --- |

(35)

Kokku on ainult 19,3 %-l leibkondadest juurdepääs kiudoptilisele lairibaühendusele, mis asetab Saksamaa kõige väiksema kiudoptilise levialaga liikmesriikide hulka (liidus tagantpoolt teine, kusjuures liidu viiel parimal on vähemalt 85 %-l kiudoptiline ühendus). Eriti on kiudoptiliste ühenduste ja väga suure läbilaskevõimega võrkude puudumine märgatav maapiirkondades. See pidurdab tootlikkuse kasvu, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate puhul. Eesmärki ühendada 2025. aastaks kiudoptiliste kaablite kaudu võrku 50 % leibkondadest ja ettevõtjatest (ja 2030. aastaks 100 %) ei pruugita õigeaegselt saavutada. Vastavad meetmed lisati 2022. aasta juuli gigabitistrateegiasse. Raamtingimuste parandamine, näiteks avaliku sektori planeerimis- ja rakendamissuutlikkuse suurendamise kaudu, on ülitähtis, et kiirendada kiudoptilise ühenduse leviala. Võrguga seotud eesmärkide saavutamine nõuab ka lubade taotlemise ja väljastamisega seotud haldusmenetluste parandamist ning alternatiivsete, vähem aeganõudvate paigaldusmeetodite standardimist.

| (36) | 2021. aastaga võrreldes suutis Saksamaa 2022. aastal tõhusalt vähendada oma suurt sõltuvust Venemaa gaasist ja naftast (gaasi puhul 65 %-lt peaaegu nullini ja nafta puhul 34,12 %-lt vähem kui 25 %-le (17)). Saksamaa on kavandanud ja hakanud rakendama maagaasitaristut, mis asendaks keskpikas perspektiivis täielikult Venemaa gaasiimpordi. Saksamaa täitis eelmisel talvel oma gaasi hoiustamise kohustuse, jõudes 2022. aasta 1. novembriks 99,2 %ni. Tänu omavahel ühendatud gaasiturgudele aitaks Saksamaa imporditud veeldatud maagaas (LNG) kaasa liidu energiavarustuskindlusele, tingimusel et asjaomast taristut rakendatakse ilma edasiste viivitusteta. Samal ajal sõltub riik endiselt imporditud fossiilkütustest. 2022. aasta augustist kuni 2023. aasta märtsini vähenes Saksamaa maagaasi tarbimine võrreldes eelneva viie aasta sama perioodi keskmise gaasitarbimisega 16 %, st rohkem, kui nõukogu määruses (EL) 2022/1369 (18) seatud vähendamiseesmärk 15 %. Saksamaal soovitatakse jätkata jõupingutusi gaasinõudluse ajutiseks vähendamiseks kuni 31. märtsini 2024, vastavalt nõukogu määrusele (EL) 2023/706 (19). |
| --- | --- |

(36)

2021. aastaga võrreldes suutis Saksamaa 2022. aastal tõhusalt vähendada oma suurt sõltuvust Venemaa gaasist ja naftast (gaasi puhul 65 %-lt peaaegu nullini ja nafta puhul 34,12 %-lt vähem kui 25 %-le (17)). Saksamaa on kavandanud ja hakanud rakendama maagaasitaristut, mis asendaks keskpikas perspektiivis täielikult Venemaa gaasiimpordi. Saksamaa täitis eelmisel talvel oma gaasi hoiustamise kohustuse, jõudes 2022. aasta 1. novembriks 99,2 %ni. Tänu omavahel ühendatud gaasiturgudele aitaks Saksamaa imporditud veeldatud maagaas (LNG) kaasa liidu energiavarustuskindlusele, tingimusel et asjaomast taristut rakendatakse ilma edasiste viivitusteta. Samal ajal sõltub riik endiselt imporditud fossiilkütustest. 2022. aasta augustist kuni 2023. aasta märtsini vähenes Saksamaa maagaasi tarbimine võrreldes eelneva viie aasta sama perioodi keskmise gaasitarbimisega 16 %, st rohkem, kui nõukogu määruses (EL) 2022/1369 (18) seatud vähendamiseesmärk 15 %. Saksamaal soovitatakse jätkata jõupingutusi gaasinõudluse ajutiseks vähendamiseks kuni 31. märtsini 2024, vastavalt nõukogu määrusele (EL) 2023/706 (19).

| (37) | Taastuvelektril on oluline roll Saksamaa rohepöörde kavade edukaks kasutuselevõtuks, sealhulgas taastuvallikatest toodetud vesiniku tootmise, elektrisõidukite ja soojuspumpade jaoks, samuti energiajulgeoleku saavutamiseks keskpikas perspektiivis. Riiklike kasutuselevõtueesmärkide saavutamiseks oleks siiski vaja taastuvenergia kasutuselevõttu kolmekordselt kiirendada (+ 67 %-lt viimase kaheksa aasta jooksul + 196 %-le järgmise kaheksa aasta jooksul). Keerukad ja pikad loamenetlused on takistanud taastuvate energiaallikate ja täiendavate nullnetotehnoloogiate kasutuselevõttu, samal ajal kui hiljuti vastu võetud õigusakte protsesside tõhustamiseks ei ole veel rakendatud. Lisaks käsitletud probleemidele takistab lubade andmist digitaliseerimise ja sellega seotud oskuste puudumine ning personalinappus ametiasutustes, sealhulgas kohtutes. Endiselt esineb puudusi seoses võrgu paindlikkusega, sealhulgas salvestamisega, ja kõrgepinge ülekandevõrkude laiendamisega, sealhulgas ühishuviprojektide rakendamisega. Lisaks ei ole Saksamaa jaotusvõrke piisavalt digitaliseeritud ega ajakohastatud, et need hõlmaksid paljusid uusi elektrisõidukite, solaar-fotoelektriliste süsteemide ja soojuspumpade tootjaid ja tarbijaid, samas kui elektri salvestamist oleks võimalik laiendada. Energiatõhususega seotud jõupingutused, sealhulgas transpordis, kodukütte valdkonnas ja tööstuses, ning soojuspumpade taskukohane kasutuselevõtt seisavad silmitsi kasvu ja õigeaegse rakendamisega seotud probleemidega, et Saksamaal oleks võimalik saavutada oma kliima- ja energiaeesmärgid, vähendada sõltuvust fossiilkütustest ning suurendada konkurentsivõimet ja töökohtade loomist, sealhulgas puhta tehnoloogia tootmise sektoris. Kliimaeesmärkide saavutamine nõuab täiendavaid CO2 heite vähendamise meetmeid transpordi- ja ehitussektoris, mis ei ole suutnud saavutada 2022. aasta riiklikke sektoripõhiseid heite vähendamise eesmärke, hoolimata selliste meetmete kehtestamisest nagu riiklik CO2 hind heitkoguste vähendamiseks kõnealuses kahes sektoris. Looduslik CO2 sidumine on Saksamaal alates 2016. aastast vähenenud, mistõttu on vaja astuda samme metsade ja turbaalade taastamiseks. Suuremad jõupingutused kliimamuutustega kohanemise, ringmajanduse ja keskkonnakaitse valdkonnas vähendavad üleilmsetest probleemidest tulenevaid riske ja aitavad suurendada vastupanuvõimet kliimamuutustele, kindlustades loodusvarasid ja vähendades tööstuse sõltuvust kriitilise tähtsusega toorainetest. |
| --- | --- |

(37)

Taastuvelektril on oluline roll Saksamaa rohepöörde kavade edukaks kasutuselevõtuks, sealhulgas taastuvallikatest toodetud vesiniku tootmise, elektrisõidukite ja soojuspumpade jaoks, samuti energiajulgeoleku saavutamiseks keskpikas perspektiivis. Riiklike kasutuselevõtueesmärkide saavutamiseks oleks siiski vaja taastuvenergia kasutuselevõttu kolmekordselt kiirendada (+ 67 %-lt viimase kaheksa aasta jooksul + 196 %-le järgmise kaheksa aasta jooksul). Keerukad ja pikad loamenetlused on takistanud taastuvate energiaallikate ja täiendavate nullnetotehnoloogiate kasutuselevõttu, samal ajal kui hiljuti vastu võetud õigusakte protsesside tõhustamiseks ei ole veel rakendatud. Lisaks käsitletud probleemidele takistab lubade andmist digitaliseerimise ja sellega seotud oskuste puudumine ning personalinappus ametiasutustes, sealhulgas kohtutes. Endiselt esineb puudusi seoses võrgu paindlikkusega, sealhulgas salvestamisega, ja kõrgepinge ülekandevõrkude laiendamisega, sealhulgas ühishuviprojektide rakendamisega. Lisaks ei ole Saksamaa jaotusvõrke piisavalt digitaliseeritud ega ajakohastatud, et need hõlmaksid paljusid uusi elektrisõidukite, solaar-fotoelektriliste süsteemide ja soojuspumpade tootjaid ja tarbijaid, samas kui elektri salvestamist oleks võimalik laiendada. Energiatõhususega seotud jõupingutused, sealhulgas transpordis, kodukütte valdkonnas ja tööstuses, ning soojuspumpade taskukohane kasutuselevõtt seisavad silmitsi kasvu ja õigeaegse rakendamisega seotud probleemidega, et Saksamaal oleks võimalik saavutada oma kliima- ja energiaeesmärgid, vähendada sõltuvust fossiilkütustest ning suurendada konkurentsivõimet ja töökohtade loomist, sealhulgas puhta tehnoloogia tootmise sektoris. Kliimaeesmärkide saavutamine nõuab täiendavaid CO2 heite vähendamise meetmeid transpordi- ja ehitussektoris, mis ei ole suutnud saavutada 2022. aasta riiklikke sektoripõhiseid heite vähendamise eesmärke, hoolimata selliste meetmete kehtestamisest nagu riiklik CO2 hind heitkoguste vähendamiseks kõnealuses kahes sektoris. Looduslik CO2 sidumine on Saksamaal alates 2016. aastast vähenenud, mistõttu on vaja astuda samme metsade ja turbaalade taastamiseks. Suuremad jõupingutused kliimamuutustega kohanemise, ringmajanduse ja keskkonnakaitse valdkonnas vähendavad üleilmsetest probleemidest tulenevaid riske ja aitavad suurendada vastupanuvõimet kliimamuutustele, kindlustades loodusvarasid ja vähendades tööstuse sõltuvust kriitilise tähtsusega toorainetest.

| (38) | Tööjõu ja oskuste nappus rohepöörde jaoks olulistes sektorites ja kutsealadel, sealhulgas nullnetotehnoloogiate tootmine, kasutuselevõtt ja hooldamine, tekitab probleeme üleminekul nullnetomajandusele. Kvaliteetsed haridus- ja koolitussüsteemid, mis vastavad tööturu muutuvatele vajadustele, ning sihipärased täiend- ja ümberõppe meetmed on esmatähtsad, et vähendada oskuste nappust ning edendada töötajate kaasamist ja tööjõu ümberpaigutamist. Kasutamata tööjõupakkumise rakendamiseks peavad kõnealused meetmed olema kättesaadavad eelkõige rohepöördest enim mõjutatud üksikisikutele ning sektorites ja piirkondades. Ebasoodsas olukorras olevate rühmade haridustulemuste parandamine loob parema aluse haridustee jätkamiseks. Täiskasvanuharidus on oluline, et tulla toime püsiva oskuste nappusega. Siiski on viimase kümne aasta jooksul nende täiskasvanute määr, kes on viimase nelja nädala jooksul õppes osalenud, olnud üldjoontes stabiilne ja alla liidu keskmise (2022. aastal 8,1 %; liidu keskmine 11,9 %) ja madala kvalifikatsiooniga töötajate puhul ainult 4 %. Lisaks vähenes energiamahukates tööstusharudes töötajate osalemine hariduses ja koolituses 9,8 %-lt 2015. aastal 7,6 %-le 2021. aastal ja jääb alla liidu keskmise (8,9 %). Esma- ja jätkukutseõppe programmides osalemise edendamine rohepöörde toetamiseks oleks kooskõlas Saksamaa eesmärgiga, mille kohaselt peaks 2030. aastaks osalema 65 % täiskasvanutest õppetegevuses igal aastal. |
| --- | --- |

(38)

Tööjõu ja oskuste nappus rohepöörde jaoks olulistes sektorites ja kutsealadel, sealhulgas nullnetotehnoloogiate tootmine, kasutuselevõtt ja hooldamine, tekitab probleeme üleminekul nullnetomajandusele. Kvaliteetsed haridus- ja koolitussüsteemid, mis vastavad tööturu muutuvatele vajadustele, ning sihipärased täiend- ja ümberõppe meetmed on esmatähtsad, et vähendada oskuste nappust ning edendada töötajate kaasamist ja tööjõu ümberpaigutamist. Kasutamata tööjõupakkumise rakendamiseks peavad kõnealused meetmed olema kättesaadavad eelkõige rohepöördest enim mõjutatud üksikisikutele ning sektorites ja piirkondades. Ebasoodsas olukorras olevate rühmade haridustulemuste parandamine loob parema aluse haridustee jätkamiseks. Täiskasvanuharidus on oluline, et tulla toime püsiva oskuste nappusega. Siiski on viimase kümne aasta jooksul nende täiskasvanute määr, kes on viimase nelja nädala jooksul õppes osalenud, olnud üldjoontes stabiilne ja alla liidu keskmise (2022. aastal 8,1 %; liidu keskmine 11,9 %) ja madala kvalifikatsiooniga töötajate puhul ainult 4 %. Lisaks vähenes energiamahukates tööstusharudes töötajate osalemine hariduses ja koolituses 9,8 %-lt 2015. aastal 7,6 %-le 2021. aastal ja jääb alla liidu keskmise (8,9 %). Esma- ja jätkukutseõppe programmides osalemise edendamine rohepöörde toetamiseks oleks kooskõlas Saksamaa eesmärgiga, mille kohaselt peaks 2030. aastaks osalema 65 % täiskasvanutest õppetegevuses igal aastal.

| (39) | Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2023. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (20) kajastub esitatud soovituses 1. |
| --- | --- |

(39)

Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2023. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (20) kajastub esitatud soovituses 1.

| (40) | Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et i) tagada võla jätkusuutlikkus ja hoiduda 2023. aastal kogunõudluse laiapõhjalisest toetamisest, suunata paremini kõrgete energiahindade mõju leevendamiseks võetavaid eelarvemeetmeid ning kaaluda asjakohaseid viise toetuse lõpetamiseks, kui energiahinnasurve väheneb; ii) säilitada avaliku sektori investeeringute kõrge tase ja edendada erainvesteeringuid, et toetada rohe- ja digipööret; iii) toetada palgasuundumusi, mis leevendavad ostujõu vähenemist, piirates samal ajal teisest mõju inflatsioonile, tõhustada veelgi aktiivset tööturupoliitikat ja leevendada oskuste nappust; iv) parandada ettevõtluskeskkonda ja tagada, et ettevõtetele antav energiatoetus on kulutõhus, ajutine, suunatud elujõulistele ettevõtetele ja säilitab stiimulid rohepöördeks, ning v) säilitada makromajanduslik finantsstabiilsus ja jälgida riske, jätkates samal ajal tööd pangandusliidu väljakujundamiseks. Saksamaa puhul aitavad soovitused 1, 2, 3 ja 4 rakendada esimest, teist ja kolmandat soovitust, mis on sätestatud 2023. aasta euroala käsitlevas soovituses. |
| --- | --- |

(40)

Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et i) tagada võla jätkusuutlikkus ja hoiduda 2023. aastal kogunõudluse laiapõhjalisest toetamisest, suunata paremini kõrgete energiahindade mõju leevendamiseks võetavaid eelarvemeetmeid ning kaaluda asjakohaseid viise toetuse lõpetamiseks, kui energiahinnasurve väheneb; ii) säilitada avaliku sektori investeeringute kõrge tase ja edendada erainvesteeringuid, et toetada rohe- ja digipööret; iii) toetada palgasuundumusi, mis leevendavad ostujõu vähenemist, piirates samal ajal teisest mõju inflatsioonile, tõhustada veelgi aktiivset tööturupoliitikat ja leevendada oskuste nappust; iv) parandada ettevõtluskeskkonda ja tagada, et ettevõtetele antav energiatoetus on kulutõhus, ajutine, suunatud elujõulistele ettevõtetele ja säilitab stiimulid rohepöördeks, ning v) säilitada makromajanduslik finantsstabiilsus ja jälgida riske, jätkates samal ajal tööd pangandusliidu väljakujundamiseks. Saksamaa puhul aitavad soovitused 1, 2, 3 ja 4 rakendada esimest, teist ja kolmandat soovitust, mis on sätestatud 2023. aasta euroala käsitlevas soovituses.

| (41) | Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja hindamist, on nõukogu 2023. aasta riikliku reformikava ja 2023. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel esitatud nõukogu soovitused kajastuvad esitatud soovituses 1. Soovituses 1 osutatud poliitikameetmed aitavad vähendada püsiva suure jooksevkonto ülejäägiga seotud haavatavust. Soovitused 2, 3 ja 4 aitavad kaasa soovituse 1 täitmisele, kui tegemist on suuremate investeeringutega. Soovituses 1 osutatud poliitikameetmed aitavad vähendada tasakaalustamatust ja rakendada 2023. aasta euroala käsitlevas soovituses sätestatud soovitusi kooskõlas põhjendusega 40, |
| --- | --- |

(41)

Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja hindamist, on nõukogu 2023. aasta riikliku reformikava ja 2023. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel esitatud nõukogu soovitused kajastuvad esitatud soovituses 1. Soovituses 1 osutatud poliitikameetmed aitavad vähendada püsiva suure jooksevkonto ülejäägiga seotud haavatavust. Soovitused 2, 3 ja 4 aitavad kaasa soovituse 1 täitmisele, kui tegemist on suuremate investeeringutega. Soovituses 1 osutatud poliitikameetmed aitavad vähendada tasakaalustamatust ja rakendada 2023. aasta euroala käsitlevas soovituses sätestatud soovitusi kooskõlas põhjendusega 40,

SOOVITAB Saksamaal võtta 2023. ja 2024. aastal järgmisi meetmeid.

1.

Tagada konservatiivne eelarvepoliitika, eelkõige piirates riiklikult rahastatavate esmaste netokulude nominaalset kasvu 2024. aastal kuni 2,5 %ni (21).

Säilitada riiklikult rahastatavad avaliku sektori investeeringud ning tagada rahastust antavate toetuste ja muude liidu vahendite tulemuslik kasutuselevõtt, eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks. Rakendada avaliku sektori investeerimisalgatusi kavakohaselt.

Jätkata pärast 2024. aastat keskpika perioodi eelarvestrateegia rakendamist, mis hõlmab järkjärgulist ja kestlikku konsolideerimist koos investeeringute ja reformidega, mis soodustavad hoogsamat kestlikku majanduskasvu, et saavutada keskpikas perspektiivis usaldusväärne eelarvepositsioon.

Parandada maksusüsteemi kaasavama ja kestlikuma majanduskasvu saavutamiseks, pakkudes eelkõige tõhusamaid maksusoodustusi, mis motiveeriksid töötundide arvu suurendama. Tagada pensionisüsteemi pikaajaline jätkusuutlikkus.

2.

Kiirendada märkimisväärselt oma muudetud taaste- ja vastupidavuskava rakendamist, tagades selleks muu hulgas piisavad vahendid, ning viia kiiresti lõpule addendum’i ja REPowerEU peatüki koostamine, et alustada kiiresti selle rakendamist. Jätkata ühtekuuluvuspoliitika programmide kiiret rakendamist täielikus vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga.

3.

Kiirendada kogu avalike teenuste ahela digitaliseerimist ja parandada inimeste digioskusi. Kõrvaldada investeerimisel esinevad tõkked ja suurendada investeeringuid väga suure läbilaskevõimega digitaalsetesse sidevõrkudesse.

4.

Suurendada jõupingutusi, et veelgi vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest, suurendades investeeringuid taastuvenergiasse ja elektrivõrkudesse ning kiirendades nende kasutuselevõttu parema haldussuutlikkuse ja lihtsustatud protsesside, sealhulgas loamenetluste kaudu. Suurendada energiatõhususe alaseid jõupingutusi transpordi-, ehitus- ja tööstussektoris, sealhulgas investeerides küttesüsteemidesse ja täiendavatesse poliitikameetmetesse, mille eesmärk on rohepöördeks vajalike oskuste ja pädevuste pakkumine ja omandamine.

Brüssel, 14. juuli 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

3

(4)  Nõukogu 16. mai 2023. aasta soovitus euroala majanduspoliitika kohta (ELT C 180, 23.5.2023, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. veebruari 2023. aasta määrus (EL) 2023/435, millega muudetakse määrust (EL) 2021/241 riiklike taaste- ja vastupidavuskavade REPowerEU peatükkide osas ning määrusi (EL) nr 1303/2013, (EL) 2021/1060 ja (EL) 2021/1755 ning direktiivi 2003/87/EÜ (ELT L 63, 28.2.2023, lk 1).

5

(6)  ST 10158/2021 INIT; ST 10158/2021 ADD 1.

6

(7)  Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitus, milles esitatakse nõukogu arvamus Saksamaa 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 304, 29.7.2021, lk 18).

7

(8)  Eelarvepoliitikat mõõdetakse esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse rahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavaid kulusid. Üksikasjalikum teave on esitatud eelarvestatistikatabelite tekstikastis 1.

8

(9)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud andsid ekspansiivse panuse 0,4 protsendipunkti SKPst. See panus on peamiselt seotud Saksamaa gaasi hulgimüüjate riigistamise ja rekapitaliseerimisega, et tagada energiajulgeolek.

9

(10)  See näitaja kajastab nende meetmete aastaste eelarvekulude taset, sealhulgas jooksvaid tulusid ja kulusid ning asjakohasel juhul kapitalikulumeetmeid.

10

(11)  Nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitus, milles käsitletakse Saksamaa 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Saksamaa 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 334, 1.9.2022, lk 35).

11

(12)  Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on Saksamaa keskpika perioodi (kümne aasta keskmine) nominaalne potentsiaalne SKP kasv, mida kasutatakse eelarvepoliitika mõõtmiseks, hinnanguliselt 7,1 %.

12

(13)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma pärssiva panuse 0,3 protsendipunkti SKPst. See panus on peamiselt seotud eelmisel aastal energiajulgeoleku tagamiseks võetud Saksamaa gaasi hulgimüüjate natsionaliseerimise ja rekapitaliseerimise meetme lõpetamisega.

13

(14)  Nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikkel 5 nõuab ka kohandamist rohkem kui 0,5 % SKPst liikmesriikide puhul, kelle valitsemissektori võlg ületab 60 % SKPst või kelle võla jätkusuutlikkusega seotud riskid on suuremad.

14

(15)  Esmased netokulud on riiklikult rahastatavad kulud ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta ning need ei hõlma intressikulusid ega tsüklilisi töötuskulusid.

15

(16)  Nõukogu 14. veebruari 2023. aasta rakendusotsus, millega muudetakse nõukogu 13. juuli 2021. aasta rakendusotsust, millega kiidetakse heaks Saksamaa taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnang (ST 5536/2023).

16

(17)  Saksamaa ei ole importinud Venemaa gaasi alates 2022. aasta augustist ega naftat alates 2023. aasta veebruarist.

17

(18)  Nõukogu 5. augusti 2022. aasta määrus (EL) 2022/1369, mis käsitleb gaasinõudluse vähendamise koordineeritud meetmeid (ELT L 206, 8.8.2022, lk 1).

18

(19)  Nõukogu 30. märtsi 2023. aasta määrus (EL) 2023/706, millega muudetakse määrust (EL) 2022/1369 seoses gaasinõudluse vähendamise meetmete nõudluse vähendamise perioodi pikendamisega ning nende meetmete rakendamise aruandluse ja seire tõhustamisega (ELT L 93, 31.3.2023, lk 1).

19

(20)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.

20

(21)  See vastab hinnangute kohaselt 2024. aastal struktuurse eelarvepositsiooni iga-aastasele parandamisele vähemalt 0,3 % SKPst, nagu on kirjeldatud põhjenduses 24.

21

---

| 1.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/49 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/49

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

14. juuli 2023,

milles käsitletakse Eesti 2023. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Eesti 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohta

(2023/C 312/06)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arves nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (3) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu (edaspidi „rahastu“). Rahastust antakse liikmesriikidele rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. Kooskõlas Euroopa poolaasta prioriteetidega aitab rahastu kaasa majanduslikule ja kaasavale taastumisele ning kestlike ja majanduskasvu soodustavate reformide ja investeeringute tegemisele, eelkõige rohe- ja digipööret edendavate reformide ja investeeringute tegemisele, et muuta liikmesriikide majandus vastupidavamaks. Samuti aitab see tugevdada riigi rahandust ning hoogustada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis, parandada territoriaalset ühtekuuluvust liidus ja toetada Euroopa sotsiaalõiguste samba jätkuvat rakendamist. 30. juunil 2022 ajakohastati vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikele 2 rahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust. |
| --- | --- |

(1)

19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (3) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu (edaspidi „rahastu“). Rahastust antakse liikmesriikidele rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. Kooskõlas Euroopa poolaasta prioriteetidega aitab rahastu kaasa majanduslikule ja kaasavale taastumisele ning kestlike ja majanduskasvu soodustavate reformide ja investeeringute tegemisele, eelkõige rohe- ja digipööret edendavate reformide ja investeeringute tegemisele, et muuta liikmesriikide majandus vastupidavamaks. Samuti aitab see tugevdada riigi rahandust ning hoogustada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis, parandada territoriaalset ühtekuuluvust liidus ja toetada Euroopa sotsiaalõiguste samba jätkuvat rakendamist. 30. juunil 2022 ajakohastati vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikele 2 rahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.

| (2) | 22. novembril 2022 võttis komisjon vastu 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2023) algust. 23. märtsil 2023 kiitis Euroopa Ülemkogu heaks 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid, mis on koondunud konkurentsivõimelise kestlikkuse nelja mõõtme ümber. 22. novembril 2022 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka 2023. aasta häiremehhanismi aruande, milles nimetati Eestit ühe liikmesriigina, kus võib esineda tasakaalustamatus või kus võib esineda oht selle tekkimiseks ja kelle olukorda oleks vaja põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka arvamuse Eesti 2023. aasta eelarvekava kohta. Komisjon võttis vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2023. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. Nõukogu võttis 16. mail 2023 vastu euroala majanduspoliitikat käsitleva soovituse (4) (edaspidi „2023. aasta euroala käsitlev soovitus“) ja 13. märtsil 2023 ühise tööhõivearuande. |
| --- | --- |

(2)

22. novembril 2022 võttis komisjon vastu 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2023) algust. 23. märtsil 2023 kiitis Euroopa Ülemkogu heaks 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid, mis on koondunud konkurentsivõimelise kestlikkuse nelja mõõtme ümber. 22. novembril 2022 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka 2023. aasta häiremehhanismi aruande, milles nimetati Eestit ühe liikmesriigina, kus võib esineda tasakaalustamatus või kus võib esineda oht selle tekkimiseks ja kelle olukorda oleks vaja põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka arvamuse Eesti 2023. aasta eelarvekava kohta. Komisjon võttis vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2023. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. Nõukogu võttis 16. mail 2023 vastu euroala majanduspoliitikat käsitleva soovituse (4) (edaspidi „2023. aasta euroala käsitlev soovitus“) ja 13. märtsil 2023 ühise tööhõivearuande.

| (3) | Kuigi liidu riikide majandus on olnud märkimisväärselt vastupidav, avaldab geopoliitiline kontekst jätkuvalt negatiivset mõju. Kuna liit toetab kindlalt Ukrainat, keskendutakse liidu majandus- ja sotsiaalpoliitika tegevuskavas sellele, et vähendada lühiajalises perspektiivis energiašokkide negatiivset mõju nii haavatavatele leibkondadele kui ka ettevõtetele ning jätkata jõupingutusi, et viia ellu rohe- ja digipööre, toetada kestlikku ja kaasavat majanduskasvu, tagada makromajanduslik stabiilsus ja suurendada vastupidavust keskpikas perspektiivis. Samuti keskendutakse selles jõuliselt liidu konkurentsivõime ja tootlikkuse suurendamisele. |
| --- | --- |

(3)

Kuigi liidu riikide majandus on olnud märkimisväärselt vastupidav, avaldab geopoliitiline kontekst jätkuvalt negatiivset mõju. Kuna liit toetab kindlalt Ukrainat, keskendutakse liidu majandus- ja sotsiaalpoliitika tegevuskavas sellele, et vähendada lühiajalises perspektiivis energiašokkide negatiivset mõju nii haavatavatele leibkondadele kui ka ettevõtetele ning jätkata jõupingutusi, et viia ellu rohe- ja digipööre, toetada kestlikku ja kaasavat majanduskasvu, tagada makromajanduslik stabiilsus ja suurendada vastupidavust keskpikas perspektiivis. Samuti keskendutakse selles jõuliselt liidu konkurentsivõime ja tootlikkuse suurendamisele.

| (4) | 1. veebruaril 2023 avaldas komisjon teatise „Rohelise kokkuleppe tööstuskava kliimaneutraalsuse ajastuks“ (edaspidi „rohelise kokkuleppe tööstuskava“). Rohelise kokkuleppe tööstuskava eesmärk on edendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet ja toetada kiiret üleminekut kliimaneutraalsusele. See täiendab Euroopa rohelise kokkuleppe ja kava „REPowerEU“ raames tehtavaid jõupingutusi. Sellega tahetakse samuti luua keskkond, mis aitaks paremini suurendada liidu tootmisvõimsust nullnetotehnoloogia ja toodete osas, mida on vaja liidu ambitsioonikate kliimaeesmärkide saavutamiseks, samuti tagada juurdepääs asjakohastele kriitilise tähtsusega toorainetele, sealhulgas mitmekesistades hankimist, kasutades parimal viisil liikmesriikide maavarasid ja maksimeerides toorainete ringlussevõttu. Rohelise kokkuleppe tööstuskava põhineb neljal sambal: prognoositav ja lihtsam õigusraamistik, kiirem juurdepääs rahastusele, oskuste edendamine ning avatud kaubandus tarneahelate vastupidavuse tagamiseks. Komisjon avaldas 16. märtsil 2023 ka teatise „ELi pikaajaline konkurentsivõime: pilk 2030. aasta järgsesse aega“, milles on esitatud üheksa üksteist tugevdavat tegurit koos eesmärgiga luua majanduskasvu soodustav õigusraamistik. Teatises seatakse poliitilised prioriteedid, mille eesmärk on aktiivselt tagada struktuursed parandused, sihipärased investeeringud ja reguleerivad meetmed liidu ja selle liikmesriikide pikaajalise konkurentsivõime edendamiseks. Allpool esitatud soovitused aitavad neid prioriteete ellu viia. |
| --- | --- |

(4)

1. veebruaril 2023 avaldas komisjon teatise „Rohelise kokkuleppe tööstuskava kliimaneutraalsuse ajastuks“ (edaspidi „rohelise kokkuleppe tööstuskava“). Rohelise kokkuleppe tööstuskava eesmärk on edendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet ja toetada kiiret üleminekut kliimaneutraalsusele. See täiendab Euroopa rohelise kokkuleppe ja kava „REPowerEU“ raames tehtavaid jõupingutusi. Sellega tahetakse samuti luua keskkond, mis aitaks paremini suurendada liidu tootmisvõimsust nullnetotehnoloogia ja toodete osas, mida on vaja liidu ambitsioonikate kliimaeesmärkide saavutamiseks, samuti tagada juurdepääs asjakohastele kriitilise tähtsusega toorainetele, sealhulgas mitmekesistades hankimist, kasutades parimal viisil liikmesriikide maavarasid ja maksimeerides toorainete ringlussevõttu. Rohelise kokkuleppe tööstuskava põhineb neljal sambal: prognoositav ja lihtsam õigusraamistik, kiirem juurdepääs rahastusele, oskuste edendamine ning avatud kaubandus tarneahelate vastupidavuse tagamiseks. Komisjon avaldas 16. märtsil 2023 ka teatise „ELi pikaajaline konkurentsivõime: pilk 2030. aasta järgsesse aega“, milles on esitatud üheksa üksteist tugevdavat tegurit koos eesmärgiga luua majanduskasvu soodustav õigusraamistik. Teatises seatakse poliitilised prioriteedid, mille eesmärk on aktiivselt tagada struktuursed parandused, sihipärased investeeringud ja reguleerivad meetmed liidu ja selle liikmesriikide pikaajalise konkurentsivõime edendamiseks. Allpool esitatud soovitused aitavad neid prioriteete ellu viia.

| (5) | 2023. aastal jätkub majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta areng kooskõlas rahastu rakendamisega. Taaste- ja vastupidavuskavade täielik rakendamine on jätkuvalt oluline Euroopa poolaasta poliitiliste prioriteetide elluviimiseks, kuna kavades käsitletakse kõiki viimastel aastatel esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019., 2020. ja 2022. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mis on läbi vaadatud või mida on ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21. |
| --- | --- |

(5)

2023. aastal jätkub majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta areng kooskõlas rahastu rakendamisega. Taaste- ja vastupidavuskavade täielik rakendamine on jätkuvalt oluline Euroopa poolaasta poliitiliste prioriteetide elluviimiseks, kuna kavades käsitletakse kõiki viimastel aastatel esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019., 2020. ja 2022. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mis on läbi vaadatud või mida on ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21.

| (6) | 27. veebruaril 2023 vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2023/435 (5) (edaspidi „REPowerEU määrus“) eesmärk on kaotada kiiresti järkjärguliselt liidu sõltuvus Venemaa fossiilkütuste impordist. See aitab tugevdada energiajulgeolekut ja mitmekesistada liidu energiavarustust ning suurendada samal ajal taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, energiasalvestusvõimsust ja energiatõhusust. REPowerEU määrus võimaldab liikmesriikidel lisada oma riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse uue REPowerEU peatüki, et rahastada olulisi reforme ja investeeringuid, mis aitavad saavutada REPowerEU eesmärke. Samuti aitavad kõnealused reformid ja investeeringud suurendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet, nagu on kirjeldatud rohelise kokkuleppe tööstuskavas, ja käsitleda energiaalaseid riigipõhiseid soovitusi, mis esitati liikmesriikidele 2022. aastal ja esitatakse neile asjakohasel juhul ka 2023. aastal. REPowerEU määrusega kehtestatakse uus tagastamatu rahalise toetuse kategooria, mille kaudu saavad liikmesriigid rahastada taaste- ja vastupidavuskavade raames uusi energiaga seotud reforme ja investeeringuid. |
| --- | --- |

(6)

27. veebruaril 2023 vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2023/435 (5) (edaspidi „REPowerEU määrus“) eesmärk on kaotada kiiresti järkjärguliselt liidu sõltuvus Venemaa fossiilkütuste impordist. See aitab tugevdada energiajulgeolekut ja mitmekesistada liidu energiavarustust ning suurendada samal ajal taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, energiasalvestusvõimsust ja energiatõhusust. REPowerEU määrus võimaldab liikmesriikidel lisada oma riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse uue REPowerEU peatüki, et rahastada olulisi reforme ja investeeringuid, mis aitavad saavutada REPowerEU eesmärke. Samuti aitavad kõnealused reformid ja investeeringud suurendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet, nagu on kirjeldatud rohelise kokkuleppe tööstuskavas, ja käsitleda energiaalaseid riigipõhiseid soovitusi, mis esitati liikmesriikidele 2022. aastal ja esitatakse neile asjakohasel juhul ka 2023. aastal. REPowerEU määrusega kehtestatakse uus tagastamatu rahalise toetuse kategooria, mille kaudu saavad liikmesriigid rahastada taaste- ja vastupidavuskavade raames uusi energiaga seotud reforme ja investeeringuid.

| (7) | 8. märtsil 2023 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse eelarvepoliitika suunised 2024. aastaks (edaspidi „8. märtsi 2023. aasta teatis“). Selle eesmärk on toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon tuletas meelde, et stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamine lõpetatakse 2023. aasta lõpus. Komisjon kutsus üles kohaldama 2023.–2024. aastal eelarvepoliitikat, mis tagab võla jätkusuutlikkuse keskpikas perspektiivis ja suurendab kestlikul viisil potentsiaalset majanduskasvu, ning kutsus liikmesriike üles määrama oma 2023. aasta stabiilsus- ja lähenemisprogrammides kindlaks, kuidas eelarvekavadega tagatakse keskpikas perspektiivis eelarvepuudujäägi aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse 3 % sisemajanduse koguproduktist (edaspidi „SKP“) järgimine ning võla usutav ja pidev vähendamine või selle hoidmine usaldusväärsel tasemel. Komisjon kutsus samuti liikmesriike üles kaotama järk-järgult riiklikud eelarvemeetmed, mis on kehtestatud leibkondade ja ettevõtete kaitsmiseks energiahinnašoki eest, ja alustama kõige vähem suunatud meetmetest. Komisjon märkis, et kui uue energiasurve tõttu on vaja toetusmeetmeid pikendada, peaksid liikmesriikide sellised meetmed olema paremini suunatud haavatavatele leibkondadele ja ettevõtetele. Komisjon teatas, et eelarvesoovitused tuleks kvantifitseerida ja diferentseerida. Lisaks, nagu on kavandatud komisjoni 9. novembri 2022. aasta teatises ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniste kohta, sõnastatakse eelarvesoovitused esmaste netokulude põhjal. Komisjon soovitas, et kõik liikmesriigid jätkavad riiklikult rahastatavaid investeeringuid ning tagavad rahastu ning muude liidu vahendite tõhusa kasutamise, eelkõige seoses rohe- ja digipöördega ning vastupidavuseesmärkidega. Komisjon märkis, et teeb nõukogule ettepaneku, et kehtivate õigusnormide kohased ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal. |
| --- | --- |

(7)

8. märtsil 2023 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse eelarvepoliitika suunised 2024. aastaks (edaspidi „8. märtsi 2023. aasta teatis“). Selle eesmärk on toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon tuletas meelde, et stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamine lõpetatakse 2023. aasta lõpus. Komisjon kutsus üles kohaldama 2023.–2024. aastal eelarvepoliitikat, mis tagab võla jätkusuutlikkuse keskpikas perspektiivis ja suurendab kestlikul viisil potentsiaalset majanduskasvu, ning kutsus liikmesriike üles määrama oma 2023. aasta stabiilsus- ja lähenemisprogrammides kindlaks, kuidas eelarvekavadega tagatakse keskpikas perspektiivis eelarvepuudujäägi aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse 3 % sisemajanduse koguproduktist (edaspidi „SKP“) järgimine ning võla usutav ja pidev vähendamine või selle hoidmine usaldusväärsel tasemel. Komisjon kutsus samuti liikmesriike üles kaotama järk-järgult riiklikud eelarvemeetmed, mis on kehtestatud leibkondade ja ettevõtete kaitsmiseks energiahinnašoki eest, ja alustama kõige vähem suunatud meetmetest. Komisjon märkis, et kui uue energiasurve tõttu on vaja toetusmeetmeid pikendada, peaksid liikmesriikide sellised meetmed olema paremini suunatud haavatavatele leibkondadele ja ettevõtetele. Komisjon teatas, et eelarvesoovitused tuleks kvantifitseerida ja diferentseerida. Lisaks, nagu on kavandatud komisjoni 9. novembri 2022. aasta teatises ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniste kohta, sõnastatakse eelarvesoovitused esmaste netokulude põhjal. Komisjon soovitas, et kõik liikmesriigid jätkavad riiklikult rahastatavaid investeeringuid ning tagavad rahastu ning muude liidu vahendite tõhusa kasutamise, eelkõige seoses rohe- ja digipöördega ning vastupidavuseesmärkidega. Komisjon märkis, et teeb nõukogule ettepaneku, et kehtivate õigusnormide kohased ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal.

| (8) | 26. aprillil 2023 esitas komisjon seadusandlikud ettepanekud liidu majanduse juhtimise eeskirjade põhjalikuks reformimiseks. Ettepanekute põhieesmärk on parandada valitsemissektori võla jätkusuutlikkust ning edendada reformide ja investeeringute kaudu kõigis liikmesriikides kestlikku ja kaasavat majanduskasvu. Komisjon soovib ettepanekutega suurendada riikide isevastutust, lihtsustada raamistikku ja keskenduda enam keskpikale perioodile, millega kaasneb tõhus ja ühtsem täitmise tagamine. ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniseid käsitlevate nõukogu 14. märtsi 2023. aasta järelduste kohaselt on eesmärk viia seadusandlik töö lõpule 2023. aastal. |
| --- | --- |

(8)

26. aprillil 2023 esitas komisjon seadusandlikud ettepanekud liidu majanduse juhtimise eeskirjade põhjalikuks reformimiseks. Ettepanekute põhieesmärk on parandada valitsemissektori võla jätkusuutlikkust ning edendada reformide ja investeeringute kaudu kõigis liikmesriikides kestlikku ja kaasavat majanduskasvu. Komisjon soovib ettepanekutega suurendada riikide isevastutust, lihtsustada raamistikku ja keskenduda enam keskpikale perioodile, millega kaasneb tõhus ja ühtsem täitmise tagamine. ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniseid käsitlevate nõukogu 14. märtsi 2023. aasta järelduste kohaselt on eesmärk viia seadusandlik töö lõpule 2023. aastal.

| (9) | 18. juunil 2021 esitas Eesti vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas sätestatud hindamissuunistega. 29. oktoobril 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse, millega kiidetakse heaks Eesti taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnang (6). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Eesti on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjaomased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud. 9. märtsil 2023 esitas Eesti vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 21c komisjonile läbivaadatud riikliku taaste- ja vastupidavuskava, mis sisaldab REPowerEU peatükki. Läbivaadatud taaste- ja vastupidavuskavas võetakse vastavalt kõnealuse määruse artikli 18 lõikele 2 arvesse ka ajakohastatud maksimaalset rahalist toetust ning selles esitatakse vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 21 lõikele 1 komisjonile põhjendatud taotlus muuta nõukogu 3. novembri 2021. aasta rakendusotsust, kuna taaste- ja vastupidavuskava ei ole objektiivsete asjaolude tõttu osaliselt enam võimalik täita. 12. mail 2023 võttis komisjon vastu nõukogu rakendusotsuse ettepaneku, millega kiidetakse heaks Eesti taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnang. 16. juunil 2023 võttis nõukogu vastu oma rakendusotsuse, millega muudetakse nõukogu 29. oktoobri 2021. aasta rakendusotsust, millega kiidetakse heaks Eesti taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnang (7). |
| --- | --- |

(9)

18. juunil 2021 esitas Eesti vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas sätestatud hindamissuunistega. 29. oktoobril 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse, millega kiidetakse heaks Eesti taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnang (6). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Eesti on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjaomased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud. 9. märtsil 2023 esitas Eesti vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 21c komisjonile läbivaadatud riikliku taaste- ja vastupidavuskava, mis sisaldab REPowerEU peatükki. Läbivaadatud taaste- ja vastupidavuskavas võetakse vastavalt kõnealuse määruse artikli 18 lõikele 2 arvesse ka ajakohastatud maksimaalset rahalist toetust ning selles esitatakse vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 21 lõikele 1 komisjonile põhjendatud taotlus muuta nõukogu 3. novembri 2021. aasta rakendusotsust, kuna taaste- ja vastupidavuskava ei ole objektiivsete asjaolude tõttu osaliselt enam võimalik täita. 12. mail 2023 võttis komisjon vastu nõukogu rakendusotsuse ettepaneku, millega kiidetakse heaks Eesti taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnang. 16. juunil 2023 võttis nõukogu vastu oma rakendusotsuse, millega muudetakse nõukogu 29. oktoobri 2021. aasta rakendusotsust, millega kiidetakse heaks Eesti taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnang (7).

| (10) | 11. mail 2023 esitas Eesti oma 2023. aasta riikliku reformikava ja 28. aprillil 2023 esitas Eesti oma 2023. aasta stabiilsusprogrammi kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 4 lõikega 1. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. |
| --- | --- |

(10)

11. mail 2023 esitas Eesti oma 2023. aasta riikliku reformikava ja 28. aprillil 2023 esitas Eesti oma 2023. aasta stabiilsusprogrammi kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 4 lõikega 1. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos.

| (11) | 24. mail 2023 avaldas komisjon Eesti kohta 2023. aasta riigiaruande. Selles hinnati Eesti edusamme nõukogu poolt aastatel 2019–2022 vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti kokkuvõte sellest, kuidas Eesti on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Kõnealuse analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega. Samuti hinnati Eesti edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kestliku arengu eesmärkide saavutamisel. |
| --- | --- |

(11)

24. mail 2023 avaldas komisjon Eesti kohta 2023. aasta riigiaruande. Selles hinnati Eesti edusamme nõukogu poolt aastatel 2019–2022 vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti kokkuvõte sellest, kuidas Eesti on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Kõnealuse analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega. Samuti hinnati Eesti edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

| (12) | Komisjon tegi määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Eesti kohta põhjaliku analüüsi ja avaldas selle tulemused 24. mail 2023. Komisjon jõudis järeldusele, et Eestis ei esine makromajanduslikku tasakaalustamatust. Eelkõige on viimasel ajal suurenenud konkurentsivõime ja eluasemehindade suundumustega seotud haavatavus, kuid tundub, et see on praegu üldiselt kontrolli all. Palgad ja eelkõige hinnad kasvasid 2022. aastal jõudsalt, kuid konkurentsivõime langus näib olevat piiratud, samas kui jooksevkonto oli vaid väikses puudujäägis ja peaks prognoosi kohaselt olema 2023. aastal ja 2024. aastal tasakaalu lähedal. Sellest hoolimata võib inflatsiooni- ja palgasurve, kui see püsib, kahjustada Eesti konkurentsivõimet, eriti kuna alusinflatsioon on euroala keskmisest tunduvalt kõrgem. Eluasemehinnad on COVID-19 pandeemiast saadik oluliselt tõusnud, kuid ei ole tugevaid märke ülehindamisest. Eluasemehindade kasv peaks tõenäoliselt aeglustuma, pidades silmas intressimäärade tõusu ja hiljutist majanduslangust. Leibkondade võlatase ja laenamine on suhteliselt mõõdukad ning finantssektori seisund on kindel. Poliitikakujundus on üldiselt soodne, kuigi mõned lisapingutused võiksid aidata vähendada tuvastatud haavatavusest tulenevaid riske. Sellega seoses oleks oluline jätkata vastutsüklilist eelarve- ja makrotasandi usaldatavuspoliitikat, mida tuleks vajaduse korral tugevdada. Konkurentsi edendamine kodumaisel turul võib aidata leevendada hinnasurvet. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon tegi määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Eesti kohta põhjaliku analüüsi ja avaldas selle tulemused 24. mail 2023. Komisjon jõudis järeldusele, et Eestis ei esine makromajanduslikku tasakaalustamatust. Eelkõige on viimasel ajal suurenenud konkurentsivõime ja eluasemehindade suundumustega seotud haavatavus, kuid tundub, et see on praegu üldiselt kontrolli all. Palgad ja eelkõige hinnad kasvasid 2022. aastal jõudsalt, kuid konkurentsivõime langus näib olevat piiratud, samas kui jooksevkonto oli vaid väikses puudujäägis ja peaks prognoosi kohaselt olema 2023. aastal ja 2024. aastal tasakaalu lähedal. Sellest hoolimata võib inflatsiooni- ja palgasurve, kui see püsib, kahjustada Eesti konkurentsivõimet, eriti kuna alusinflatsioon on euroala keskmisest tunduvalt kõrgem. Eluasemehinnad on COVID-19 pandeemiast saadik oluliselt tõusnud, kuid ei ole tugevaid märke ülehindamisest. Eluasemehindade kasv peaks tõenäoliselt aeglustuma, pidades silmas intressimäärade tõusu ja hiljutist majanduslangust. Leibkondade võlatase ja laenamine on suhteliselt mõõdukad ning finantssektori seisund on kindel. Poliitikakujundus on üldiselt soodne, kuigi mõned lisapingutused võiksid aidata vähendada tuvastatud haavatavusest tulenevaid riske. Sellega seoses oleks oluline jätkata vastutsüklilist eelarve- ja makrotasandi usaldatavuspoliitikat, mida tuleks vajaduse korral tugevdada. Konkurentsi edendamine kodumaisel turul võib aidata leevendada hinnasurvet.

| (13) | Eurostati kinnitatud andmete kohaselt vähenes Eesti valitsemissektori eelarvepuudujääk 2,4 %-lt SKPst 2021. aastal 0,9 %-le SKPst 2022. aastal, samas kui valitsemissektori võlg suurenes 17,6 %-lt SKPst 2021. aasta lõpus 18,4 %-le SKPst 2022. aasta lõpus. 24. mail 2023 avaldas komisjon aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Kõnealuses aruandes arutati Eesti eelarveseisundit, kuna riigi valitsemissektori eelarvepuudujääk peaks kavakohaselt ületama 2023. aastal aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst. Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägikriteerium ei ole täidetud. Kooskõlas 8. märtsi 2023. aasta teatisega ei teinud komisjon ettepanekut algatada 2023. aasta kevadel uued ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused. Seejärel märkis komisjon, et teeb nõukogule ettepaneku, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal. Eesti peaks seda arvesse võtma oma 2023. aasta eelarve täitmisel ja 2024. aasta eelarvekava koostamisel. |
| --- | --- |

(13)

Eurostati kinnitatud andmete kohaselt vähenes Eesti valitsemissektori eelarvepuudujääk 2,4 %-lt SKPst 2021. aastal 0,9 %-le SKPst 2022. aastal, samas kui valitsemissektori võlg suurenes 17,6 %-lt SKPst 2021. aasta lõpus 18,4 %-le SKPst 2022. aasta lõpus. 24. mail 2023 avaldas komisjon aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Kõnealuses aruandes arutati Eesti eelarveseisundit, kuna riigi valitsemissektori eelarvepuudujääk peaks kavakohaselt ületama 2023. aastal aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst. Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägikriteerium ei ole täidetud. Kooskõlas 8. märtsi 2023. aasta teatisega ei teinud komisjon ettepanekut algatada 2023. aasta kevadel uued ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused. Seejärel märkis komisjon, et teeb nõukogule ettepaneku, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal. Eesti peaks seda arvesse võtma oma 2023. aasta eelarve täitmisel ja 2024. aasta eelarvekava koostamisel.

| (14) | Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud eelarvepoliitilised meetmed, mis on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. 2022. aastal hõlmasid sellised tulusid vähendavad eelarvepoliitilised meetmed põllumajanduses kasutatava kütuse aktsiisi alandamist, samas kui kulusid suurendavad eelarvepoliitilised meetmed hõlmasid energiaarvete osalist hüvitamist leibkondadele, kes teenivad mediaansissetulekust vähem, elektri ja gaasi vähendatud võrgutasusid leibkondadele ja ettevõtetele, elektri- ja gaasihinna ülempiire leibkondadele ning ühekordset 50-eurost sotsiaalsiiret pensionäridele ja lastega peredele. Komisjoni hinnangul oli kõnealuste meetmete eelarveline netokulu 2022. aastal 0,8 % SKPst. Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud ka Ukraina põgenike ajutise kaitsega seotud eelarvekulud, mis olid 2022. aastal hinnanguliselt 0,6 % SKPst. Samal ajal langesid COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete hinnangulised kulud 2,3 %-lt SKPst 2021. aastal 0 %-le SKPst 2022. aastal. |
| --- | --- |

(14)

Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud eelarvepoliitilised meetmed, mis on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. 2022. aastal hõlmasid sellised tulusid vähendavad eelarvepoliitilised meetmed põllumajanduses kasutatava kütuse aktsiisi alandamist, samas kui kulusid suurendavad eelarvepoliitilised meetmed hõlmasid energiaarvete osalist hüvitamist leibkondadele, kes teenivad mediaansissetulekust vähem, elektri ja gaasi vähendatud võrgutasusid leibkondadele ja ettevõtetele, elektri- ja gaasihinna ülempiire leibkondadele ning ühekordset 50-eurost sotsiaalsiiret pensionäridele ja lastega peredele. Komisjoni hinnangul oli kõnealuste meetmete eelarveline netokulu 2022. aastal 0,8 % SKPst. Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud ka Ukraina põgenike ajutise kaitsega seotud eelarvekulud, mis olid 2022. aastal hinnanguliselt 0,6 % SKPst. Samal ajal langesid COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete hinnangulised kulud 2,3 %-lt SKPst 2021. aastal 0 %-le SKPst 2022. aastal.

| (15) | 18. juunil 2021 soovitas nõukogu Eestil (8) säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas rahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud. |
| --- | --- |

(15)

18. juunil 2021 soovitas nõukogu Eestil (8) säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas rahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud.

| (16) | Komisjoni hinnangul oli eelarvepoliitika (9) 2022. aastal pärssiv (1,3 % SKPst), mis oli kõrge inflatsiooni tingimustes asjakohane. Nagu nõukogu soovitas, jätkas Eesti majanduse taastamise toetamist rahastust rahastatavate investeeringutega. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatud kulude maht oli 2022. aastal 1,4 % SKPst (2021. aastal 1,6 % SKPst). Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatud kulude vähenemine 2022. aastal oli tingitud ehitushindade kiirest ja ettenägematust tõusust. Riiklikult rahastatavad investeeringud andsid eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,6 protsendipunkti (10). Seega ei säilitanud Eesti riiklikult rahastatavaid investeeringuid, kuigi nõukogu oli seda 18. juunil 2021 soovitanud. Samal ajal andis riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,8 protsendipunkti. Seega piiras Eesti piisavalt riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasvu. |
| --- | --- |

(16)

Komisjoni hinnangul oli eelarvepoliitika (9) 2022. aastal pärssiv (1,3 % SKPst), mis oli kõrge inflatsiooni tingimustes asjakohane. Nagu nõukogu soovitas, jätkas Eesti majanduse taastamise toetamist rahastust rahastatavate investeeringutega. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatud kulude maht oli 2022. aastal 1,4 % SKPst (2021. aastal 1,6 % SKPst). Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatud kulude vähenemine 2022. aastal oli tingitud ehitushindade kiirest ja ettenägematust tõusust. Riiklikult rahastatavad investeeringud andsid eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,6 protsendipunkti (10). Seega ei säilitanud Eesti riiklikult rahastatavaid investeeringuid, kuigi nõukogu oli seda 18. juunil 2021 soovitanud. Samal ajal andis riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,8 protsendipunkti. Seega piiras Eesti piisavalt riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasvu.

| (17) | 2023. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2023. aastal konservatiivne ja pärast seda kooskõlas komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis märgituga. Valitsuse prognoosi kohaselt väheneb reaalne SKP 2023. aastal 1,5 % ja kasvab 2024. aastal 3,0 %. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt väheneb reaalne SKP 2023. aastal vähem (0,1 %) ja kasvab 2024. aastal sarnases mahus (3,0 %). 2023. aasta erinevus tuleneb peamiselt sellest, et komisjon prognoosib eratarbimise soodsamat arengut koos pisut aeglasema inflatsiooni (määratletud tarbijahindade harmoneeritud indeksiga (THHI)) ja kiirema palgakasvuga. |
| --- | --- |

(17)

2023. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2023. aastal konservatiivne ja pärast seda kooskõlas komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis märgituga. Valitsuse prognoosi kohaselt väheneb reaalne SKP 2023. aastal 1,5 % ja kasvab 2024. aastal 3,0 %. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt väheneb reaalne SKP 2023. aastal vähem (0,1 %) ja kasvab 2024. aastal sarnases mahus (3,0 %). 2023. aasta erinevus tuleneb peamiselt sellest, et komisjon prognoosib eratarbimise soodsamat arengut koos pisut aeglasema inflatsiooni (määratletud tarbijahindade harmoneeritud indeksiga (THHI)) ja kiirema palgakasvuga.

| (18) | Valitsus prognoosib oma 2023. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk suureneb 2023. aastal 4,3 %-le SKPst. Eelarvepuudujäägi suurenemine 2023. aastal kajastab peamiselt kaalutlusõigusel põhinevaid meetmeid, nagu lisakulutused perehüvitistele, pensionidele, riigikaitsele ja haridusele, tulumaksu vähendamine maksuastmete kohandamise kaudu ning kohalike omavalitsuste kulude eeldatav suurenemine. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse suurenema 18,4 %-lt SKPst 2022. aasta lõpus 20,2 %-le SKPst 2023. aasta lõpus. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarvepuudujääk 2023. aastal 3,1 % SKPst. See on 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud puudujäägist väiksem, mis on peamiselt tingitud nimetajaefektist, mis tuleneb suuremast nominaalse SKP prognoosist ning maksubaaside, maksutulude ja maksuväliste tulude hinnanguliselt kiiremast kasvust. |
| --- | --- |

(18)

Valitsus prognoosib oma 2023. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk suureneb 2023. aastal 4,3 %-le SKPst. Eelarvepuudujäägi suurenemine 2023. aastal kajastab peamiselt kaalutlusõigusel põhinevaid meetmeid, nagu lisakulutused perehüvitistele, pensionidele, riigikaitsele ja haridusele, tulumaksu vähendamine maksuastmete kohandamise kaudu ning kohalike omavalitsuste kulude eeldatav suurenemine. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse suurenema 18,4 %-lt SKPst 2022. aasta lõpus 20,2 %-le SKPst 2023. aasta lõpus. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarvepuudujääk 2023. aastal 3,1 % SKPst. See on 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud puudujäägist väiksem, mis on peamiselt tingitud nimetajaefektist, mis tuleneb suuremast nominaalse SKP prognoosist ning maksubaaside, maksutulude ja maksuväliste tulude hinnanguliselt kiiremast kasvust.

| (19) | 2023. aastal peaksid valitsemissektori eelarvepositsiooni jätkuvalt mõjutama meetmed, mida on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. Need hõlmavad alates 2022. aastast pikendatud meetmeid, eelkõige kõigi leibkondade kütte-, elektri- ja gaasiarvetest teatava osa hüvitamist. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on toetusmeetmete eelarveline netokulu 2023. aastal 0,3 % SKPst (11). 2023. aasta meetmed ei näi olevat suunatud kõige haavatavamatele leibkondadele või ettevõtetele ega säilita täielikult hinnasignaali energianõudluse vähendamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks. Seepärast on suunatud toetusmeetmete summa, mida võetakse arvesse nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovituse (12) järgimise hindamisel, komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt 2023. aastal 0 % SKPst (võrreldes 0,1 %ga SKPst 2022. aastal). Ukraina põgenike ajutise kaitsega seotud eelarvekulud peaksid võrreldes 2022. aastaga suurenema 0,1 protsendipunkti SKPst. |
| --- | --- |

(19)

2023. aastal peaksid valitsemissektori eelarvepositsiooni jätkuvalt mõjutama meetmed, mida on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. Need hõlmavad alates 2022. aastast pikendatud meetmeid, eelkõige kõigi leibkondade kütte-, elektri- ja gaasiarvetest teatava osa hüvitamist. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on toetusmeetmete eelarveline netokulu 2023. aastal 0,3 % SKPst (11). 2023. aasta meetmed ei näi olevat suunatud kõige haavatavamatele leibkondadele või ettevõtetele ega säilita täielikult hinnasignaali energianõudluse vähendamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks. Seepärast on suunatud toetusmeetmete summa, mida võetakse arvesse nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovituse (12) järgimise hindamisel, komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt 2023. aastal 0 % SKPst (võrreldes 0,1 %ga SKPst 2022. aastal). Ukraina põgenike ajutise kaitsega seotud eelarvekulud peaksid võrreldes 2022. aastaga suurenema 0,1 protsendipunkti SKPst.

| (20) | Oma 12. juuli 2022 soovituses soovitas nõukogu Eestil võtta meetmeid, tagamaks 2023. aastal, et riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv on kooskõlas üldiselt neutraalse eelarvepoliitikaga, (13) võttes arvesse jätkuvat ajutist ja sihipärast toetust leibkondadele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Eesti peaks olema valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Samuti soovitati Eestil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades rahastut ning muid liidu vahendeid. |
| --- | --- |

(20)

Oma 12. juuli 2022 soovituses soovitas nõukogu Eestil võtta meetmeid, tagamaks 2023. aastal, et riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv on kooskõlas üldiselt neutraalse eelarvepoliitikaga, (13) võttes arvesse jätkuvat ajutist ja sihipärast toetust leibkondadele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Eesti peaks olema valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Samuti soovitati Eestil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades rahastut ning muid liidu vahendeid.

| (21) | Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika 2023. aastal kiire inflatsiooni tingimustes ekspansiivne (– 0,8 % SKPst). See järgneb 2022. aasta pärssivale eelarvepoliitikale (+ 1,3 % SKPst). Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) peaks andma 2023. aastal eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 1,2 % SKPst. See hõlmab energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamatele leibkondadele ja ettevõtetele suunatud toetusmeetmete kulude vähenemist 0,1 % SKPst. Samuti hõlmab see Ukraina põgenikele ajutise kaitse pakkumise kulude suurenemist (0,1 % SKPst). Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate netokulude ekspansiivne panus ei ole seega tingitud suunatud toetusest leibkondadele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukraina põgenikele. Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude ekspansiivne kasv (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) tuleneb peamiselt sotsiaalkulutustest, avaliku sektori palkadest ning haridus- ja kaitsekulutustest. Kokkuvõttes ei ole riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude prognoositud kasv nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitusega kooskõlas. Rahastust ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulude maht on prognoosi kohaselt 2023. aastal 1,8 % SKPst, samas kui riiklikult rahastatavad investeeringud annavad prognoosi kohaselt eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,3 protsendipunkti. Seega kavatseb Eesti rahastada täiendavaid investeeringuid rahastust ja muudest liidu vahenditest ning ei säilita prognoosi kohaselt riiklikult rahastatavaid investeeringuid (14). Eesti kavatseb rahastada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, nagu eluasemete energiatõhusus, elektri ülekandevõrkude tugevdamine, et võimaldada rohkem taastuvenergia tootmist, interneti lairibaühendus, digiteenused ning täiend- ja ümberõppemoodulid rohepöörde oskuste arendamiseks. |
| --- | --- |

(21)

Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika 2023. aastal kiire inflatsiooni tingimustes ekspansiivne (– 0,8 % SKPst). See järgneb 2022. aasta pärssivale eelarvepoliitikale (+ 1,3 % SKPst). Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) peaks andma 2023. aastal eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 1,2 % SKPst. See hõlmab energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamatele leibkondadele ja ettevõtetele suunatud toetusmeetmete kulude vähenemist 0,1 % SKPst. Samuti hõlmab see Ukraina põgenikele ajutise kaitse pakkumise kulude suurenemist (0,1 % SKPst). Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate netokulude ekspansiivne panus ei ole seega tingitud suunatud toetusest leibkondadele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukraina põgenikele. Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude ekspansiivne kasv (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) tuleneb peamiselt sotsiaalkulutustest, avaliku sektori palkadest ning haridus- ja kaitsekulutustest. Kokkuvõttes ei ole riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude prognoositud kasv nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitusega kooskõlas. Rahastust ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulude maht on prognoosi kohaselt 2023. aastal 1,8 % SKPst, samas kui riiklikult rahastatavad investeeringud annavad prognoosi kohaselt eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,3 protsendipunkti. Seega kavatseb Eesti rahastada täiendavaid investeeringuid rahastust ja muudest liidu vahenditest ning ei säilita prognoosi kohaselt riiklikult rahastatavaid investeeringuid (14). Eesti kavatseb rahastada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, nagu eluasemete energiatõhusus, elektri ülekandevõrkude tugevdamine, et võimaldada rohkem taastuvenergia tootmist, interneti lairibaühendus, digiteenused ning täiend- ja ümberõppemoodulid rohepöörde oskuste arendamiseks.

| (22) | 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk 2024. aastal pisut vähenema (4,2 %-le SKPst). 2024. aastal toimuv vähenemine kajastab peamiselt seda, et kulude suhe SKPsse langeb. Vastavalt 2023. aasta stabiilsusprogrammile prognoositakse, et valitsemissektori võla suhe SKPsse suureneb 2024. aasta lõpuks 23,6 %ni. Nagu programmis on märgitud, ei hõlma kõnealused prognoosid veel 17. aprillil 2023 ametisse astunud uue valitsuse kavandatud eelarve konsolideerimise meetmeid, sest neid meetmeid ei ole veel õigusaktides kindlaks määratud. Uus valitsus kavatseb tõsta käibemaksu, keskkonnamakse, alkoholi- ja tubakaaktsiisi ning kehtestada automaksu. Kulude poolel kavatseb valitsus kärpida teatavaid lapsetoetusi. Üldiselt prognoositakse 2023. aasta stabiilsusprogrammis, et kõnealused meetmed parandavad 2024. aastal eelarvepositsiooni 1,3 % SKPst. Tuginedes prognoosi koostamise ajal piisavalt üksikasjalikult teada olevatele poliitikameetmetele (st ilma eespool nimetatud kavandatud eelarve konsolideerimise meetmeteta), on valitsemissektori eelarvepuudujääk komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt 2024. aastal 2,7 % SKPst. See on 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud eelarvepuudujäägist väiksem, mis on peamiselt tingitud 2023. aastaks prognoositud väiksemast puudujäägibaasist ning komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis esitatud soodsamast SKP ja maksutulu väljavaatest 2024. aastaks. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on ka valitsemissektori võla suhe SKPsse 2024. aasta lõpus madalam (21,3 %). |
| --- | --- |

(22)

2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk 2024. aastal pisut vähenema (4,2 %-le SKPst). 2024. aastal toimuv vähenemine kajastab peamiselt seda, et kulude suhe SKPsse langeb. Vastavalt 2023. aasta stabiilsusprogrammile prognoositakse, et valitsemissektori võla suhe SKPsse suureneb 2024. aasta lõpuks 23,6 %ni. Nagu programmis on märgitud, ei hõlma kõnealused prognoosid veel 17. aprillil 2023 ametisse astunud uue valitsuse kavandatud eelarve konsolideerimise meetmeid, sest neid meetmeid ei ole veel õigusaktides kindlaks määratud. Uus valitsus kavatseb tõsta käibemaksu, keskkonnamakse, alkoholi- ja tubakaaktsiisi ning kehtestada automaksu. Kulude poolel kavatseb valitsus kärpida teatavaid lapsetoetusi. Üldiselt prognoositakse 2023. aasta stabiilsusprogrammis, et kõnealused meetmed parandavad 2024. aastal eelarvepositsiooni 1,3 % SKPst. Tuginedes prognoosi koostamise ajal piisavalt üksikasjalikult teada olevatele poliitikameetmetele (st ilma eespool nimetatud kavandatud eelarve konsolideerimise meetmeteta), on valitsemissektori eelarvepuudujääk komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt 2024. aastal 2,7 % SKPst. See on 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud eelarvepuudujäägist väiksem, mis on peamiselt tingitud 2023. aastaks prognoositud väiksemast puudujäägibaasist ning komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis esitatud soodsamast SKP ja maksutulu väljavaatest 2024. aastaks. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on ka valitsemissektori võla suhe SKPsse 2024. aasta lõpus madalam (21,3 %).

| (23) | 2023. aasta stabiilsusprogrammis nähakse ette kõigi energiatoetusmeetmete järkjärguline kaotamine 2024. aastal. Ka komisjon eeldab energiatoetusmeetmete täielikku järkjärgulist kaotamist 2024. aastal. See sõltub eeldusest, et energiahinnad ei tõuse uuesti. |
| --- | --- |

(23)

2023. aasta stabiilsusprogrammis nähakse ette kõigi energiatoetusmeetmete järkjärguline kaotamine 2024. aastal. Ka komisjon eeldab energiatoetusmeetmete täielikku järkjärgulist kaotamist 2024. aastal. See sõltub eeldusest, et energiahinnad ei tõuse uuesti.

| (24) | Määrusega (EÜ) nr 1466/97 on seatud struktuurse eelarvepositsiooni iga-aastase parandamise sihtmärgiks 0,5 % SKPst, (15) et liikuda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas. Võttes arvesse riigi rahanduse jätkusuutlikkuse kaalutlusi ja vajadust vähendada eelarvepuudujääki allapoole aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst, oleks komisjoni hinnangul asjakohane parandada struktuurset eelarvepositsiooni 2024. aastal vähemalt 0,3 % SKPst. Sellise paranemise tagamiseks ning kooskõlas komisjoni metoodikaga ei tohiks riiklikult rahastatavate esmaste netokulude (16) kasv 2024. aastal ületada 4,9 %, nagu on kajastatud käesolevas soovituses. See aitab vähendada ka alusinflatsiooni, mis on euroala keskmisest tunduvalt kiirem ja võib püsimise korral pärssida konkurentsivõimet. Samal ajal tuleks ülejäänud energiatoetusmeetmed (komisjoni praeguse hinnangu kohaselt 0,3 % SKPst 2023. aastal) sõltuvalt energiaturu suundumustest järk-järgult kaotada, alustades kõige vähem suunatud meetmetest, ning sellest tulenevat kokkuhoiu tuleks kasutada valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamiseks. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt ei ole riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate netokulude kasv 2023. aastal siiski kooskõlas nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitusega. Kui see leiab kinnitust, oleks 2024. aastal asjakohane esmaste netokulude väiksem kasv. |
| --- | --- |

(24)

Määrusega (EÜ) nr 1466/97 on seatud struktuurse eelarvepositsiooni iga-aastase parandamise sihtmärgiks 0,5 % SKPst, (15) et liikuda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas. Võttes arvesse riigi rahanduse jätkusuutlikkuse kaalutlusi ja vajadust vähendada eelarvepuudujääki allapoole aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst, oleks komisjoni hinnangul asjakohane parandada struktuurset eelarvepositsiooni 2024. aastal vähemalt 0,3 % SKPst. Sellise paranemise tagamiseks ning kooskõlas komisjoni metoodikaga ei tohiks riiklikult rahastatavate esmaste netokulude (16) kasv 2024. aastal ületada 4,9 %, nagu on kajastatud käesolevas soovituses. See aitab vähendada ka alusinflatsiooni, mis on euroala keskmisest tunduvalt kiirem ja võib püsimise korral pärssida konkurentsivõimet. Samal ajal tuleks ülejäänud energiatoetusmeetmed (komisjoni praeguse hinnangu kohaselt 0,3 % SKPst 2023. aastal) sõltuvalt energiaturu suundumustest järk-järgult kaotada, alustades kõige vähem suunatud meetmetest, ning sellest tulenevat kokkuhoiu tuleks kasutada valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamiseks. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt ei ole riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate netokulude kasv 2023. aastal siiski kooskõlas nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitusega. Kui see leiab kinnitust, oleks 2024. aastal asjakohane esmaste netokulude väiksem kasv.

| (25) | Eeldades, et poliitikat ei muudeta, prognoositakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et riiklikult rahastatavad esmased netokulud kasvavad 2024. aastal 4,5 %, mis on soovitatud määrast vähem. |
| --- | --- |

(25)

Eeldades, et poliitikat ei muudeta, prognoositakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et riiklikult rahastatavad esmased netokulud kasvavad 2024. aastal 4,5 %, mis on soovitatud määrast vähem.

| (26) | 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaksid valitsemissektori investeeringud jääma 2024. aastal tasemele 5,3 % SKPst, kusjuures ajavahemikul 2018–2023 olid need aastas keskmiselt 5,3 % SKPst. Rahastamisallikate osas prognoositakse riiklikult rahastatavate investeeringute vähenemist ja liidu rahastatavate investeeringute suurenemist, eelkõige rahastu kaudu. |
| --- | --- |

(26)

2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaksid valitsemissektori investeeringud jääma 2024. aastal tasemele 5,3 % SKPst, kusjuures ajavahemikul 2018–2023 olid need aastas keskmiselt 5,3 % SKPst. Rahastamisallikate osas prognoositakse riiklikult rahastatavate investeeringute vähenemist ja liidu rahastatavate investeeringute suurenemist, eelkõige rahastu kaudu.

| (27) | 2023. aasta stabiilsusprogrammis on esitatud keskpika perioodi eelarvekava aastani 2027. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk olema 2025. aastal 4,0 %, 2026. aastal 4,5 % ja 2027. aastal 4,2 % SKPst. Seega ei ole kavandatud valitsemissektori eelarvepuudujäägi naasmist programmiperioodi jooksul tasemele alla 3 % SKPst. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse suurenema 23,6 %-lt SKPst 2024. aasta lõpus 33 %-le SKPst 2027. aasta lõpus. Nagu eespool märgitud, ei võeta nendes prognoosides siiski veel arvesse uue valitsuse kavandatud eelarve konsolideerimise meetmeid. |
| --- | --- |

(27)

2023. aasta stabiilsusprogrammis on esitatud keskpika perioodi eelarvekava aastani 2027. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk olema 2025. aastal 4,0 %, 2026. aastal 4,5 % ja 2027. aastal 4,2 % SKPst. Seega ei ole kavandatud valitsemissektori eelarvepuudujäägi naasmist programmiperioodi jooksul tasemele alla 3 % SKPst. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse suurenema 23,6 %-lt SKPst 2024. aasta lõpus 33 %-le SKPst 2027. aasta lõpus. Nagu eespool märgitud, ei võeta nendes prognoosides siiski veel arvesse uue valitsuse kavandatud eelarve konsolideerimise meetmeid.

| (28) | 9. märtsil 2023 esitas Eesti oma läbivaadatud taaste- ja vastupidavuskava (koos REPowerEU peatükiga). 12. mail 2023 esitas komisjon nõukogule oma positiivse hinnangu selle kohta ja nõukogu peaks selle heaks kiitma. Kiire inflatsiooni ja Ukraina sõjast tingitud tarneahelahäirete tõttu on mõned investeeringud edasi lükatud või tühistatud ning seepärast vaadati läbi ka algne taaste- ja vastupidavuskava. Eesti on esimene liikmesriik, kes on kava läbivaatamise käigus lisanud sellesse REPowerEU peatüki, ning kavatseb esitada esimese ja teise maksetaotluse niipea, kui nõukogu on läbivaadatud kava heaks kiitnud. |
| --- | --- |

(28)

9. märtsil 2023 esitas Eesti oma läbivaadatud taaste- ja vastupidavuskava (koos REPowerEU peatükiga). 12. mail 2023 esitas komisjon nõukogule oma positiivse hinnangu selle kohta ja nõukogu peaks selle heaks kiitma. Kiire inflatsiooni ja Ukraina sõjast tingitud tarneahelahäirete tõttu on mõned investeeringud edasi lükatud või tühistatud ning seepärast vaadati läbi ka algne taaste- ja vastupidavuskava. Eesti on esimene liikmesriik, kes on kava läbivaatamise käigus lisanud sellesse REPowerEU peatüki, ning kavatseb esitada esimese ja teise maksetaotluse niipea, kui nõukogu on läbivaadatud kava heaks kiitnud.

| (29) | Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks. Taaste- ja vastupidavuskava uus REPowerEU peatükk võimaldab rahastada täiendavaid reforme ja investeeringuid, et toetada Eesti strateegilisi eesmärke energia ja rohepöörde vallas. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline ja tulemuslik kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest. |
| --- | --- |

(29)

Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks. Taaste- ja vastupidavuskava uus REPowerEU peatükk võimaldab rahastada täiendavaid reforme ja investeeringuid, et toetada Eesti strateegilisi eesmärke energia ja rohepöörde vallas. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline ja tulemuslik kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest.

| (30) | Komisjon kiitis 2022. aastal heaks kõik Eesti ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid. Ühtekuuluvuspoliitika programmide kiire rakendamine vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga, sealhulgas REPowerEU peatükiga, on esmatähtis, et viia Eestis ellu rohe- ja digipööre, suurendada majanduslikku ja sotsiaalset vastupidavust ning tagada tasakaalustatud territoriaalne areng. |
| --- | --- |

(30)

Komisjon kiitis 2022. aastal heaks kõik Eesti ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid. Ühtekuuluvuspoliitika programmide kiire rakendamine vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga, sealhulgas REPowerEU peatükiga, on esmatähtis, et viia Eestis ellu rohe- ja digipööre, suurendada majanduslikku ja sotsiaalset vastupidavust ning tagada tasakaalustatud territoriaalne areng.

| (31) | Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas ning ühtekuuluvuspoliitika programmides käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Eesti silmitsi mitmete muude probleemidega, mis on seotud sotsiaalse turvavõrgu piisavusega, eelkõige töötute ja eakate puhul, pikaajalise hoolduse ja tervishoiuga ning energia ja rohepöördega. |
| --- | --- |

(31)

Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas ning ühtekuuluvuspoliitika programmides käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Eesti silmitsi mitmete muude probleemidega, mis on seotud sotsiaalse turvavõrgu piisavusega, eelkõige töötute ja eakate puhul, pikaajalise hoolduse ja tervishoiuga ning energia ja rohepöördega.

| (32) | Sotsiaalse turvavõrgu piisavus on paranenud, kuid vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse oht on endiselt suur mõne elanikkonnarühma puhul, eelkõige eakate puhul (2021. aastal 41,6 % Eestis, võrreldes 19,5 %ga liidus) ja puudega inimeste puhul (2021. aastal 40,4 % Eestis, võrreldes 28,9 %ga liidus). Eakate (üle 65aastased) vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse oht on suur peamiselt seetõttu, et keskmine pension on väike. Lisaks püsib eakate puhul sooline vaesuslõhe (eakate naiste suhtelise vaesuse määr on 47,9 %, mis on peaaegu 21 protsendipunkti võrra suurem kui meestel). Piiravad kriteeriumid töötushüvitiste saamiseks, eelkõige kõrged enne töötuks jäämist töötatud aja ja saadud sissetuleku künnised seavad töötud jätkuvalt vaesuse ohtu. Lühiajalist tööd tegevatel ja ebatüüpilises töösuhtes olevatel inimestel ei ole õigust saada töötuks jäämise korral töötushüvitist. 2022. aastal sai ainult 29 % äsja registreeritud töötutest töötuskindlustushüvitisi ja 39 % sai kindlasummalist töötutoetust. Sotsiaalkaitset võiks aidata tugevdada töötushüvitiste katvuse laiendamine ja nende saamise miinimumkriteeriumide leevendamine, eelkõige lühiajalist tööd tegevate ja ebatüüpilises töösuhtes olevate inimeste puhul, ning pensionide piisavuse suurendamine. |
| --- | --- |

(32)

Sotsiaalse turvavõrgu piisavus on paranenud, kuid vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse oht on endiselt suur mõne elanikkonnarühma puhul, eelkõige eakate puhul (2021. aastal 41,6 % Eestis, võrreldes 19,5 %ga liidus) ja puudega inimeste puhul (2021. aastal 40,4 % Eestis, võrreldes 28,9 %ga liidus). Eakate (üle 65aastased) vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse oht on suur peamiselt seetõttu, et keskmine pension on väike. Lisaks püsib eakate puhul sooline vaesuslõhe (eakate naiste suhtelise vaesuse määr on 47,9 %, mis on peaaegu 21 protsendipunkti võrra suurem kui meestel). Piiravad kriteeriumid töötushüvitiste saamiseks, eelkõige kõrged enne töötuks jäämist töötatud aja ja saadud sissetuleku künnised seavad töötud jätkuvalt vaesuse ohtu. Lühiajalist tööd tegevatel ja ebatüüpilises töösuhtes olevatel inimestel ei ole õigust saada töötuks jäämise korral töötushüvitist. 2022. aastal sai ainult 29 % äsja registreeritud töötutest töötuskindlustushüvitisi ja 39 % sai kindlasummalist töötutoetust. Sotsiaalkaitset võiks aidata tugevdada töötushüvitiste katvuse laiendamine ja nende saamise miinimumkriteeriumide leevendamine, eelkõige lühiajalist tööd tegevate ja ebatüüpilises töösuhtes olevate inimeste puhul, ning pensionide piisavuse suurendamine.

| (33) | Eesti on astunud samme pikaajalise hoolduse kättesaadavuse ja taskukohasuse parandamiseks, kuid probleemid püsivad. Avaliku sektori kulutused tervishoiule ja pikaajalisele hooldusele on liidu keskmisega võrreldes väikesed, mis pärsib õigeaegset ja võrdset juurdepääsu tervishoiule ja pikaajalisele hooldusele. Suur osa pikaajalist hooldust vajavatest 65aastastest ja vanematest elanikest ei saa abi isiklikuks hoolduseks või majapidamistöödeks. Vajadus koduhooldusteenuste järele on üks suuremaid liidus. Tingimustes, kus elanikkond vananeb ja oodatav eluiga on Eestis üks madalamaid liidus, on rahuldamata vajadus arstiabi järele inimeste endi hinnangul suur, kuigi see on varasemate aastatega võrreldes vähenenud (13 % 2020. aastal ja 8,1 % 2021. aastal, võrreldes liidu keskmisega 2 %). See kõrge näitaja on eelkõige tingitud ootejärjekordadest ning tervishoiutöötajate nappusest ja ebaühtlasest jaotumisest riigis. Kuigi omaosalusmaksed on pisut vähenenud, on need nii tervishoiu kui ka pikaajalise hoolduse puhul suured ja tunduvalt üle liidu keskmise. Tervishoiu ja pikaajalise hoolduse kestliku rahastamise tagamine võib aidata lahendada probleeme nendes valdkondades. |
| --- | --- |

(33)

Eesti on astunud samme pikaajalise hoolduse kättesaadavuse ja taskukohasuse parandamiseks, kuid probleemid püsivad. Avaliku sektori kulutused tervishoiule ja pikaajalisele hooldusele on liidu keskmisega võrreldes väikesed, mis pärsib õigeaegset ja võrdset juurdepääsu tervishoiule ja pikaajalisele hooldusele. Suur osa pikaajalist hooldust vajavatest 65aastastest ja vanematest elanikest ei saa abi isiklikuks hoolduseks või majapidamistöödeks. Vajadus koduhooldusteenuste järele on üks suuremaid liidus. Tingimustes, kus elanikkond vananeb ja oodatav eluiga on Eestis üks madalamaid liidus, on rahuldamata vajadus arstiabi järele inimeste endi hinnangul suur, kuigi see on varasemate aastatega võrreldes vähenenud (13 % 2020. aastal ja 8,1 % 2021. aastal, võrreldes liidu keskmisega 2 %). See kõrge näitaja on eelkõige tingitud ootejärjekordadest ning tervishoiutöötajate nappusest ja ebaühtlasest jaotumisest riigis. Kuigi omaosalusmaksed on pisut vähenenud, on need nii tervishoiu kui ka pikaajalise hoolduse puhul suured ja tunduvalt üle liidu keskmise. Tervishoiu ja pikaajalise hoolduse kestliku rahastamise tagamine võib aidata lahendada probleeme nendes valdkondades.

| (34) | Pärast Venemaa sissetungi Ukrainasse on Eesti edukalt loobunud Venemaalt gaasi importimisest, suunates energiaimpordi ümber Leedus Klaipėdas ja Soomes Inkoos asuvate veeldatud maagaasi (LNG) terminalide kaudu. 2022. aasta augustist kuni 2023. aasta märtsini vähenes Eesti maagaasi tarbimine võrreldes eelneva viie aasta sama perioodi keskmise gaasitarbimisega 36 %, st rohkem, kui oli seatud eesmärgiks (15 %). Eesti võiks jätkata jõupingutusi gaasinõudluse ajutiseks vähendamiseks kuni 31. märtsini 2024, vastavalt nõukogu määrusele (EL) 2022/1369 (17). Kuigi Eesti teeb edusamme taastuvenergia kasutuselevõtul, on põlevkivi osakaal Eesti energiaallikate jaotuses endiselt märkimisväärne. Taastuvenergia osakaal summaarses energia lõpptarbimises suurenes 30,1 %-lt 2020. aastal 37,6 %-le 2021. aastal. Põlevkivi osakaal energiaallikate jaotuses oli 2021. aastal 58 %, mis on viie protsendipunkti võrra väiksem kui 2018. aastal, kuid kahe protsendipunkti võrra suurem kui 2020. aastal. Hiljuti läbi vaadatud taaste- ja vastupidavuskava REPowerEU peatükis on Eesti võtnud kohustuse reformida lubade andmist ja suurendada kohalike lubasid väljastavate asutuste suutlikkust. Kõnealused reformid peaksid hoogustama taastuvenergia kasutuselevõttu. Edasist arengut pärsib jätkuvalt võrguvõimsuse ebapiisavus, mis ei võimalda rohkem taastuvenergiat kasutusele võtta. Samuti peab Eesti jätkama jõupingutusi oma elektrivõrgu sünkroniseerimiseks ülejäänud liidu elektrivõrguga, et kaotada järk-järgult sõltuvus BRELLi (Valgevene, Venemaa, Eesti, Leedu ja Läti) elektrivõrgust. Edusamme on tehtud, kuid üleminek tuleb veel lõpule viia. Selleks on vaja teha koostööd Läti ja Leeduga. Energiatõhusus on Eesti rohepöörde elluviimiseks esmatähtis. Majanduse, sealhulgas hoonefondi energiatõhususe parandamiseks tuleb seada ambitsioonikamad energiatõhususe eesmärgid ja suurendada väiksemate omavalitsuste renoveerimissuutlikkust toetusmeetmete parema suunamise kaudu. Eesti on keskendunud transpordisektori kestlikkuse parandamisele ja võttis selleks vastu transpordi ja liikuvuse arengukava aastateks 2021–2035, kuid vähem saastavale transpordile ülemineku kiirendamiseks tuleks võtta asjakohasemaid meetmeid.
  Kuigi Eesti investeerib raudteevõrgu elektrifitseerimisse, ei ole selle tulemuslikkust veel hinnatud. Üleminek kestlikule transpordile peab toimuma ka erasõidukite puhul ning liiklusesse peab tulema rohkem heiteta ja vähese heitega sõidukeid. Sellised asjakohased stiimulid nagu keskkonnamaksud, sealhulgas heitepõhine iga-aastane maanteesõidukimaks, võivad aidata kiirendada üleminekut vähem saastavatele transpordivahenditele. |
| --- | --- |

(34)

Pärast Venemaa sissetungi Ukrainasse on Eesti edukalt loobunud Venemaalt gaasi importimisest, suunates energiaimpordi ümber Leedus Klaipėdas ja Soomes Inkoos asuvate veeldatud maagaasi (LNG) terminalide kaudu. 2022. aasta augustist kuni 2023. aasta märtsini vähenes Eesti maagaasi tarbimine võrreldes eelneva viie aasta sama perioodi keskmise gaasitarbimisega 36 %, st rohkem, kui oli seatud eesmärgiks (15 %). Eesti võiks jätkata jõupingutusi gaasinõudluse ajutiseks vähendamiseks kuni 31. märtsini 2024, vastavalt nõukogu määrusele (EL) 2022/1369 (17). Kuigi Eesti teeb edusamme taastuvenergia kasutuselevõtul, on põlevkivi osakaal Eesti energiaallikate jaotuses endiselt märkimisväärne. Taastuvenergia osakaal summaarses energia lõpptarbimises suurenes 30,1 %-lt 2020. aastal 37,6 %-le 2021. aastal. Põlevkivi osakaal energiaallikate jaotuses oli 2021. aastal 58 %, mis on viie protsendipunkti võrra väiksem kui 2018. aastal, kuid kahe protsendipunkti võrra suurem kui 2020. aastal. Hiljuti läbi vaadatud taaste- ja vastupidavuskava REPowerEU peatükis on Eesti võtnud kohustuse reformida lubade andmist ja suurendada kohalike lubasid väljastavate asutuste suutlikkust. Kõnealused reformid peaksid hoogustama taastuvenergia kasutuselevõttu. Edasist arengut pärsib jätkuvalt võrguvõimsuse ebapiisavus, mis ei võimalda rohkem taastuvenergiat kasutusele võtta. Samuti peab Eesti jätkama jõupingutusi oma elektrivõrgu sünkroniseerimiseks ülejäänud liidu elektrivõrguga, et kaotada järk-järgult sõltuvus BRELLi (Valgevene, Venemaa, Eesti, Leedu ja Läti) elektrivõrgust. Edusamme on tehtud, kuid üleminek tuleb veel lõpule viia. Selleks on vaja teha koostööd Läti ja Leeduga. Energiatõhusus on Eesti rohepöörde elluviimiseks esmatähtis. Majanduse, sealhulgas hoonefondi energiatõhususe parandamiseks tuleb seada ambitsioonikamad energiatõhususe eesmärgid ja suurendada väiksemate omavalitsuste renoveerimissuutlikkust toetusmeetmete parema suunamise kaudu. Eesti on keskendunud transpordisektori kestlikkuse parandamisele ja võttis selleks vastu transpordi ja liikuvuse arengukava aastateks 2021–2035, kuid vähem saastavale transpordile ülemineku kiirendamiseks tuleks võtta asjakohasemaid meetmeid.

Kuigi Eesti investeerib raudteevõrgu elektrifitseerimisse, ei ole selle tulemuslikkust veel hinnatud. Üleminek kestlikule transpordile peab toimuma ka erasõidukite puhul ning liiklusesse peab tulema rohkem heiteta ja vähese heitega sõidukeid. Sellised asjakohased stiimulid nagu keskkonnamaksud, sealhulgas heitepõhine iga-aastane maanteesõidukimaks, võivad aidata kiirendada üleminekut vähem saastavatele transpordivahenditele.

| (35) | Tööjõu ja oskuste nappus rohepöörde jaoks olulistes sektorites ja kutsealadel, sealhulgas nullnetotehnoloogiate tootmine, kasutuselevõtt ja hooldamine, tekitab probleeme üleminekul nullnetomajandusele. Kvaliteetsed haridus- ja koolitussüsteemid, mis vastavad tööturu muutuvatele vajadustele, ning sihipärased täiend- ja ümberõppe meetmed on esmatähtsad, et vähendada oskuste nappust ning edendada töötajate kaasamist ja tööjõu ümberpaigutamist. Kasutamata tööjõupakkumise rakendamiseks peavad kõnealused meetmed olema kättesaadavad eelkõige rohepöördest enim mõjutatud üksikisikutele ning sektorites ja piirkondades. 2022. aastal oli Eestis tööjõunappus 68 ameti puhul, mis nõuavad rohepöördeks erioskusi või -teadmisi, sealhulgas prügisorteerijad ning ehitustehnikud ja -insenerid. Lisaks teatati tööjõunappusest kui tootmist piiravast tegurist tööstuses ja ehituses. |
| --- | --- |

(35)

Tööjõu ja oskuste nappus rohepöörde jaoks olulistes sektorites ja kutsealadel, sealhulgas nullnetotehnoloogiate tootmine, kasutuselevõtt ja hooldamine, tekitab probleeme üleminekul nullnetomajandusele. Kvaliteetsed haridus- ja koolitussüsteemid, mis vastavad tööturu muutuvatele vajadustele, ning sihipärased täiend- ja ümberõppe meetmed on esmatähtsad, et vähendada oskuste nappust ning edendada töötajate kaasamist ja tööjõu ümberpaigutamist. Kasutamata tööjõupakkumise rakendamiseks peavad kõnealused meetmed olema kättesaadavad eelkõige rohepöördest enim mõjutatud üksikisikutele ning sektorites ja piirkondades. 2022. aastal oli Eestis tööjõunappus 68 ameti puhul, mis nõuavad rohepöördeks erioskusi või -teadmisi, sealhulgas prügisorteerijad ning ehitustehnikud ja -insenerid. Lisaks teatati tööjõunappusest kui tootmist piiravast tegurist tööstuses ja ehituses.

| (36) | Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2023. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (18) kajastub esitatud soovituses 1. |
| --- | --- |

(36)

Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2023. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (18) kajastub esitatud soovituses 1.

| (37) | Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et i) tagada võla jätkusuutlikkus ja hoiduda 2023. aastal kogunõudluse laiapõhjalisest toetamisest, suunata paremini kõrgete energiahindade mõju leevendamiseks võetavaid eelarvemeetmeid ning kaaluda asjakohaseid viise toetuse lõpetamiseks, kui energiahinnasurve väheneb; ii) säilitada avaliku sektori investeeringute kõrge tase ja edendada erainvesteeringuid, et toetada rohe- ja digipööret; iii) toetada palgasuundumusi, mis leevendavad ostujõu vähenemist, piirates samal ajal teisest mõju inflatsioonile, tõhustada veelgi aktiivset tööturupoliitikat ja leevendada oskuste nappust; iv) parandada ettevõtluskeskkonda ja tagada, et ettevõtetele antav energiatoetus on kulutõhus, ajutine, suunatud elujõulistele ettevõtetele ja säilitab stiimulid rohepöördeks, ning v) säilitada makromajanduslik finantsstabiilsus ja jälgida riske, jätkates samal ajal tööd pangandusliidu väljakujundamiseks. Eesti puhul aitavad soovitused 1, 2, 3 ja 4 rakendada esimest, teist ja kolmandat soovitust, mis on sätestatud 2023. aasta euroala käsitlevas soovituses, |
| --- | --- |

(37)

Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et i) tagada võla jätkusuutlikkus ja hoiduda 2023. aastal kogunõudluse laiapõhjalisest toetamisest, suunata paremini kõrgete energiahindade mõju leevendamiseks võetavaid eelarvemeetmeid ning kaaluda asjakohaseid viise toetuse lõpetamiseks, kui energiahinnasurve väheneb; ii) säilitada avaliku sektori investeeringute kõrge tase ja edendada erainvesteeringuid, et toetada rohe- ja digipööret; iii) toetada palgasuundumusi, mis leevendavad ostujõu vähenemist, piirates samal ajal teisest mõju inflatsioonile, tõhustada veelgi aktiivset tööturupoliitikat ja leevendada oskuste nappust; iv) parandada ettevõtluskeskkonda ja tagada, et ettevõtetele antav energiatoetus on kulutõhus, ajutine, suunatud elujõulistele ettevõtetele ja säilitab stiimulid rohepöördeks, ning v) säilitada makromajanduslik finantsstabiilsus ja jälgida riske, jätkates samal ajal tööd pangandusliidu väljakujundamiseks. Eesti puhul aitavad soovitused 1, 2, 3 ja 4 rakendada esimest, teist ja kolmandat soovitust, mis on sätestatud 2023. aasta euroala käsitlevas soovituses,

SOOVITAB Eestil võtta 2023. ja 2024. aastal järgmisi meetmeid.

1.

Tagada konservatiivne eelarvepoliitika, eelkõige piirates riiklikult rahastatavate esmaste netokulude nominaalset kasvu 2024. aastal kuni 4,9 %ni (19).

Säilitada riiklikult rahastatavad avaliku sektori investeeringud ning tagada rahastust antavate toetuste ja muude liidu vahendite tulemuslik kasutuselevõtt, eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks.

Jätkata pärast 2024. aastat keskpika perioodi eelarvestrateegia rakendamist, mis hõlmab järkjärgulist ja kestlikku konsolideerimist koos investeeringute ja reformidega, mis soodustavad hoogsamat kestlikku majanduskasvu, et saavutada keskpikas perspektiivis usaldusväärne eelarvepositsioon.

2.

Jätkata taaste- ja vastupidavuskava, sealhulgas selle REPowerEU peatüki järjepidevat rakendamist. Jätkata ühtekuuluvuspoliitika programmide kiiret rakendamist täielikus vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga.

3.

Tugevdada sotsiaalkaitset, laiendades töötushüvitiste katvust, hõlmates eelkõige lühiajalist tööd tegevad ja ebatüüpilises töösuhtes olevad inimesed, et vähendada muu hulgas eakate vaesust. Parandada tervishoiu ja pikaajalise hoolduse kättesaadavust ja taskukohasust eelkõige nende kestliku rahastamise kaudu.

4.

Vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest, kiirendada taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, sealhulgas suurendades riigi elektrivõrgu võimsust. Tagada elektriühenduste piisav võimsus, et suurendada varustuskindlust, ja jätkata sünkroniseerimist liidu elektrivõrguga. Parandada uute rahastamis- ja toetusmeetmete abil energiatõhusust, et saavutada pikaajalise renoveerimisstrateegia eesmärgid. Jätkata jõupingutusi kestliku transpordi osakaalu suurendamiseks, elektrifitseerides raudteevõrku ja kasutades maksusid, millega stimuleeritakse sõidukipargi järkjärgulist uuendamist heiteta või vähese heitega sõidukitega. Suurendada poliitilisi jõupingutusi rohepöördeks vajalike oskuste ja pädevuste pakkumiseks ja omandamiseks.

Brüssel, 14. juuli 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

3

(4)  Nõukogu 16. mai 2023. aasta soovitus euroala majanduspoliitika kohta (ELT C 180, 23.5.2023, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. veebruari 2023. aasta määrus (EL) 2023/435, millega muudetakse määrust (EL) 2021/241 riiklike taaste- ja vastupidavuskavade REPowerEU peatükkide osas ning määrusi (EL) nr 1303/2013, (EL) 2021/1060 ja (EL) 2021/1755 ning direktiivi 2003/87/EÜ (ELT L 63, 28.2.2023, lk 1).

5

(6)  ST 12532/2021 INIT; ST 12532/2021 ADD 1; ST 12532/2021 ADD 1 COR 1; ST 12532/2021 ADD 1 COR 1 REV 1.

6

(7)  ST 9367/2023 INIT; ST 9367/2023 ADD 1; ST 9367/2023 ADD 1 REV 1.

7

(8)  Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitus, milles esitatakse nõukogu arvamus Eesti 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 304, 29.7.2021, lk 23).

8

(9)  Eelarvepoliitikat mõõdetakse esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse rahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavaid kulusid. Üksikasjalikum teave on esitatud eelarvestatistikatabelite tekstikastis 1.

9

(10)  Investeeringute vähenemine kajastab mõne projekti edasilükkumist, mis tuleneb ehituskulude järsust suurenemisest Ukraina sõjast tingitud tarneahelahäirete tõttu. Samal ajal andsid muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud ekspansiivse panuse 0,4 protsendipunkti SKPst, mis kajastas gaasi- ja kütusevarude soetamist.

10

(11)  See näitaja kajastab nende meetmete aastaste eelarvekulude taset, sealhulgas jooksvaid tulusid ja kulusid ning asjakohasel juhul kapitalikulumeetmeid.

11

(12)  Nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitus, milles käsitletakse Eesti 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Eesti 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 334, 1.9.2022, lk 44).

12

(13)  Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on Eesti keskpika perioodi nominaalne potentsiaalne SKP kasv, mida kasutatakse eelarvepoliitika mõõtmiseks (kümne aasta keskmine), hinnanguliselt 13,3 %.

13

(14)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud annavad prognoosi kohaselt pärssiva panuse 0,3 protsendipunkti SKPst, mis kajastab baasefekti 2022. aastast, mil omandati suuri gaasivarusid.

14

(15)  Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikkel 5 nõuab ka kohandamist rohkem kui 0,5 % SKPst liikmesriikide puhul, kelle valitsemissektori võlg ületab 60 % SKPst või kelle võla jätkusuutlikkusega seotud riskid on suuremad.

15

(16)  Esmased netokulud on riiklikult rahastatavad kulud ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta ning need ei hõlma intressikulusid ega tsüklilisi töötuskulusid.

16

(17)  Nõukogu 5. augusti 2022. aasta määrus (EL) 2022/1369, mis käsitleb gaasinõudluse vähendamise koordineeritud meetmeid (ELT L 206, 8.8.2022, lk 1).

17

(18)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.

18

(19)  See vastab hinnangute kohaselt 2024. aastal struktuurse eelarvepositsiooni iga-aastasele parandamisele vähemalt 0,3 % SKPst, nagu on kirjeldatud põhjenduses 24.

19

---

| 1.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/58 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/58

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

14. juuli 2023,

milles käsitletakse Iirimaa 2023. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Iirimaa 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohta

(2023/C 312/07)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arves nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (2) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu (edaspidi „rahastu“). Rahastust antakse liikmesriikidele rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. Kooskõlas Euroopa poolaasta prioriteetidega aitab rahastu kaasa majanduslikule ja kaasavale taastumisele ning kestlike ja majanduskasvu soodustavate reformide ja investeeringute tegemisele, eelkõige rohe- ja digipööret edendavate reformide ja investeeringute tegemisele, et muuta liikmesriikide majandus vastupidavamaks. Samuti aitab see tugevdada riigi rahandust ning hoogustada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis, parandada territoriaalset ühtekuuluvust liidus ja toetada Euroopa sotsiaalõiguste samba jätkuvat rakendamist. 30. juunil 2022 ajakohastati vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikele 2 rahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust. |
| --- | --- |

(1)

19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (2) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu (edaspidi „rahastu“). Rahastust antakse liikmesriikidele rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. Kooskõlas Euroopa poolaasta prioriteetidega aitab rahastu kaasa majanduslikule ja kaasavale taastumisele ning kestlike ja majanduskasvu soodustavate reformide ja investeeringute tegemisele, eelkõige rohe- ja digipööret edendavate reformide ja investeeringute tegemisele, et muuta liikmesriikide majandus vastupidavamaks. Samuti aitab see tugevdada riigi rahandust ning hoogustada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis, parandada territoriaalset ühtekuuluvust liidus ja toetada Euroopa sotsiaalõiguste samba jätkuvat rakendamist. 30. juunil 2022 ajakohastati vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikele 2 rahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.

| (2) | 22. novembril 2022 võttis komisjon vastu 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2023) algust. 23. märtsil 2023 kiitis Euroopa Ülemkogu heaks 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid, mis on koondunud konkurentsivõimelise kestlikkuse nelja mõõtme ümber. 22. novembril 2022 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (3) alusel vastu ka 2023. aasta häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Iirimaad ühe liikmesriigina, kus võib esineda tasakaalustamatus või kus võib esineda oht selle tekkimiseks. Seetõttu ei ole põhjalik analüüs vajalik. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka arvamuse Iirimaa 2023. aasta eelarvekava kohta. Komisjon võttis vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2023. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. Nõukogu võttis 16. mail 2023 vastu euroala majanduspoliitikat käsitleva soovituse (4) (edaspidi „2023. aasta euroala käsitlev soovitus“) ja 13. märtsil 2023 ühise tööhõivearuande. |
| --- | --- |

(2)

22. novembril 2022 võttis komisjon vastu 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2023) algust. 23. märtsil 2023 kiitis Euroopa Ülemkogu heaks 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid, mis on koondunud konkurentsivõimelise kestlikkuse nelja mõõtme ümber. 22. novembril 2022 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (3) alusel vastu ka 2023. aasta häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Iirimaad ühe liikmesriigina, kus võib esineda tasakaalustamatus või kus võib esineda oht selle tekkimiseks. Seetõttu ei ole põhjalik analüüs vajalik. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka arvamuse Iirimaa 2023. aasta eelarvekava kohta. Komisjon võttis vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2023. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. Nõukogu võttis 16. mail 2023 vastu euroala majanduspoliitikat käsitleva soovituse (4) (edaspidi „2023. aasta euroala käsitlev soovitus“) ja 13. märtsil 2023 ühise tööhõivearuande.

| (3) | Kuigi liidu riikide majandus on olnud märkimisväärselt vastupidav, avaldab geopoliitiline kontekst jätkuvalt negatiivset mõju. Kuna liit toetab kindlalt Ukrainat, keskendutakse liidu majandus- ja sotsiaalpoliitika tegevuskavas sellele, et vähendada lühiajalises perspektiivis energiašokkide negatiivset mõju nii haavatavatele leibkondadele kui ka ettevõtetele ning jätkata jõupingutusi, et viia ellu rohe- ja digipööre, toetada kestlikku ja kaasavat majanduskasvu, tagada makromajanduslik stabiilsus ja suurendada vastupidavust keskpikas perspektiivis. Samuti keskendutakse selles jõuliselt liidu konkurentsivõime ja tootlikkuse suurendamisele. |
| --- | --- |

(3)

Kuigi liidu riikide majandus on olnud märkimisväärselt vastupidav, avaldab geopoliitiline kontekst jätkuvalt negatiivset mõju. Kuna liit toetab kindlalt Ukrainat, keskendutakse liidu majandus- ja sotsiaalpoliitika tegevuskavas sellele, et vähendada lühiajalises perspektiivis energiašokkide negatiivset mõju nii haavatavatele leibkondadele kui ka ettevõtetele ning jätkata jõupingutusi, et viia ellu rohe- ja digipööre, toetada kestlikku ja kaasavat majanduskasvu, tagada makromajanduslik stabiilsus ja suurendada vastupidavust keskpikas perspektiivis. Samuti keskendutakse selles jõuliselt liidu konkurentsivõime ja tootlikkuse suurendamisele.

| (4) | 1. veebruaril 2023 avaldas komisjon teatise „Rohelise kokkuleppe tööstuskava kliimaneutraalsuse ajastuks“ (edaspidi „rohelise kokkuleppe tööstuskava“). Rohelise kokkuleppe tööstuskava eesmärk on edendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet ja toetada kiiret üleminekut kliimaneutraalsusele. See täiendab Euroopa rohelise kokkuleppe ja kava „REPowerEU“ raames tehtavaid jõupingutusi. Sellega tahetakse samuti luua keskkond, mis aitaks paremini suurendada liidu tootmisvõimsust nullnetotehnoloogia ja toodete osas, mida on vaja liidu ambitsioonikate kliimaeesmärkide saavutamiseks, samuti tagada juurdepääs asjakohastele kriitilise tähtsusega toorainetele, sealhulgas mitmekesistades hankimist, kasutades parimal viisil liikmesriikide maavarasid ja maksimeerides toorainete ringlussevõttu. Rohelise kokkuleppe tööstuskava põhineb neljal sambal: prognoositav ja lihtsam õigusraamistik, kiirem juurdepääs rahastusele, oskuste edendamine ning avatud kaubandus tarneahelate vastupidavuse tagamiseks. Komisjon avaldas 16. märtsil 2023 ka teatise „ELi pikaajaline konkurentsivõime: pilk 2030. aasta järgsesse aega“, milles on esitatud üheksa üksteist tugevdavat tegurit koos eesmärgiga luua majanduskasvu soodustav õigusraamistik. Teatises seatakse poliitilised prioriteedid, mille eesmärk on aktiivselt tagada struktuursed parandused, sihipärased investeeringud ja reguleerivad meetmed liidu ja selle liikmesriikide pikaajalise konkurentsivõime edendamiseks. Allpool esitatud soovitused aitavad neid prioriteete ellu viia. |
| --- | --- |

(4)

1. veebruaril 2023 avaldas komisjon teatise „Rohelise kokkuleppe tööstuskava kliimaneutraalsuse ajastuks“ (edaspidi „rohelise kokkuleppe tööstuskava“). Rohelise kokkuleppe tööstuskava eesmärk on edendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet ja toetada kiiret üleminekut kliimaneutraalsusele. See täiendab Euroopa rohelise kokkuleppe ja kava „REPowerEU“ raames tehtavaid jõupingutusi. Sellega tahetakse samuti luua keskkond, mis aitaks paremini suurendada liidu tootmisvõimsust nullnetotehnoloogia ja toodete osas, mida on vaja liidu ambitsioonikate kliimaeesmärkide saavutamiseks, samuti tagada juurdepääs asjakohastele kriitilise tähtsusega toorainetele, sealhulgas mitmekesistades hankimist, kasutades parimal viisil liikmesriikide maavarasid ja maksimeerides toorainete ringlussevõttu. Rohelise kokkuleppe tööstuskava põhineb neljal sambal: prognoositav ja lihtsam õigusraamistik, kiirem juurdepääs rahastusele, oskuste edendamine ning avatud kaubandus tarneahelate vastupidavuse tagamiseks. Komisjon avaldas 16. märtsil 2023 ka teatise „ELi pikaajaline konkurentsivõime: pilk 2030. aasta järgsesse aega“, milles on esitatud üheksa üksteist tugevdavat tegurit koos eesmärgiga luua majanduskasvu soodustav õigusraamistik. Teatises seatakse poliitilised prioriteedid, mille eesmärk on aktiivselt tagada struktuursed parandused, sihipärased investeeringud ja reguleerivad meetmed liidu ja selle liikmesriikide pikaajalise konkurentsivõime edendamiseks. Allpool esitatud soovitused aitavad neid prioriteete ellu viia.

| (5) | 2023. aastal jätkub majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta areng kooskõlas rahastu rakendamisega. Taaste- ja vastupidavuskavade täielik rakendamine on jätkuvalt oluline Euroopa poolaasta poliitiliste prioriteetide elluviimiseks, kuna kavades käsitletakse kõiki viimastel aastatel esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019., 2020. ja 2022. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mis on läbi vaadatud või mida on ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21. |
| --- | --- |

(5)

2023. aastal jätkub majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta areng kooskõlas rahastu rakendamisega. Taaste- ja vastupidavuskavade täielik rakendamine on jätkuvalt oluline Euroopa poolaasta poliitiliste prioriteetide elluviimiseks, kuna kavades käsitletakse kõiki viimastel aastatel esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019., 2020. ja 2022. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mis on läbi vaadatud või mida on ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21.

| (6) | 27. veebruaril 2023 vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2023/435 (5) (edaspidi „REPowerEU määrus“) eesmärk on kaotada kiiresti järkjärguliselt liidu sõltuvus Venemaa fossiilkütuste impordist. See aitab tugevdada energiajulgeolekut ja mitmekesistada liidu energiavarustust ning suurendada samal ajal taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, energiasalvestusvõimsust ja energiatõhusust. REPowerEU määrus võimaldab liikmesriikidel lisada oma riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse uue REPowerEU peatüki, et rahastada olulisi reforme ja investeeringuid, mis aitavad saavutada REPowerEU eesmärke. Samuti aitavad kõnealused reformid ja investeeringud suurendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet, nagu on kirjeldatud rohelise kokkuleppe tööstuskavas, ja käsitleda energiaalaseid riigipõhiseid soovitusi, mis esitati liikmesriikidele 2022. aastal ja esitatakse neile asjakohasel juhul ka 2023. aastal. REPowerEU määrusega kehtestatakse uus tagastamatu rahalise toetuse kategooria, mille kaudu saavad liikmesriigid rahastada taaste- ja vastupidavuskavade raames uusi energiaga seotud reforme ja investeeringuid. |
| --- | --- |

(6)

27. veebruaril 2023 vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2023/435 (5) (edaspidi „REPowerEU määrus“) eesmärk on kaotada kiiresti järkjärguliselt liidu sõltuvus Venemaa fossiilkütuste impordist. See aitab tugevdada energiajulgeolekut ja mitmekesistada liidu energiavarustust ning suurendada samal ajal taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, energiasalvestusvõimsust ja energiatõhusust. REPowerEU määrus võimaldab liikmesriikidel lisada oma riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse uue REPowerEU peatüki, et rahastada olulisi reforme ja investeeringuid, mis aitavad saavutada REPowerEU eesmärke. Samuti aitavad kõnealused reformid ja investeeringud suurendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet, nagu on kirjeldatud rohelise kokkuleppe tööstuskavas, ja käsitleda energiaalaseid riigipõhiseid soovitusi, mis esitati liikmesriikidele 2022. aastal ja esitatakse neile asjakohasel juhul ka 2023. aastal. REPowerEU määrusega kehtestatakse uus tagastamatu rahalise toetuse kategooria, mille kaudu saavad liikmesriigid rahastada taaste- ja vastupidavuskavade raames uusi energiaga seotud reforme ja investeeringuid.

| (7) | 8. märtsil 2023 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse eelarvepoliitika suunised 2024. aastaks (edaspidi „8. märtsi 2023. aasta teatis“). Selle eesmärk on toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon tuletas meelde, et stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamine lõpetatakse 2023. aasta lõpus. Komisjon kutsus üles kohaldama 2023.–2024. aastal eelarvepoliitikat, mis tagab võla jätkusuutlikkuse keskpikas perspektiivis ja suurendab kestlikul viisil potentsiaalset majanduskasvu, ning kutsus liikmesriike üles määrama oma 2023. aasta stabiilsus- ja lähenemisprogrammides kindlaks, kuidas eelarvekavadega tagatakse keskpikas perspektiivis eelarvepuudujäägi aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse 3 % sisemajanduse koguproduktist (edaspidi „SKP“) järgimine ning võla usutav ja pidev vähendamine või selle hoidmine usaldusväärsel tasemel. Komisjon kutsus samuti liikmesriike üles kaotama järk-järgult riiklikud eelarvemeetmed, mis on kehtestatud leibkondade ja ettevõtete kaitsmiseks energiahinnašoki eest, ja alustama kõige vähem suunatud meetmetest. Komisjon märkis, et kui uue energiahinnasurve tõttu on vaja toetusmeetmeid pikendada, peaksid liikmesriikide sellised meetmed olema paremini suunatud haavatavatele leibkondadele ja ettevõtetele. Komisjon teatas, et eelarvesoovitused tuleks kvantifitseerida ja diferentseerida. Lisaks, nagu on kavandatud komisjoni 9. novembri 2022. aasta teatises ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniste kohta, sõnastatakse eelarvesoovitused esmaste netokulude põhjal. Komisjon soovitas, et kõik liikmesriigid jätkavad riiklikult rahastatavaid investeeringuid ning tagavad rahastu ning muude liidu vahendite tõhusa kasutamise, eelkõige seoses rohe- ja digipöördega ning vastupidavuseesmärkidega. Komisjon märkis, et teeb nõukogule ettepaneku, et kehtivate õigusnormide kohased ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal. |
| --- | --- |

(7)

8. märtsil 2023 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse eelarvepoliitika suunised 2024. aastaks (edaspidi „8. märtsi 2023. aasta teatis“). Selle eesmärk on toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon tuletas meelde, et stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamine lõpetatakse 2023. aasta lõpus. Komisjon kutsus üles kohaldama 2023.–2024. aastal eelarvepoliitikat, mis tagab võla jätkusuutlikkuse keskpikas perspektiivis ja suurendab kestlikul viisil potentsiaalset majanduskasvu, ning kutsus liikmesriike üles määrama oma 2023. aasta stabiilsus- ja lähenemisprogrammides kindlaks, kuidas eelarvekavadega tagatakse keskpikas perspektiivis eelarvepuudujäägi aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse 3 % sisemajanduse koguproduktist (edaspidi „SKP“) järgimine ning võla usutav ja pidev vähendamine või selle hoidmine usaldusväärsel tasemel. Komisjon kutsus samuti liikmesriike üles kaotama järk-järgult riiklikud eelarvemeetmed, mis on kehtestatud leibkondade ja ettevõtete kaitsmiseks energiahinnašoki eest, ja alustama kõige vähem suunatud meetmetest. Komisjon märkis, et kui uue energiahinnasurve tõttu on vaja toetusmeetmeid pikendada, peaksid liikmesriikide sellised meetmed olema paremini suunatud haavatavatele leibkondadele ja ettevõtetele. Komisjon teatas, et eelarvesoovitused tuleks kvantifitseerida ja diferentseerida. Lisaks, nagu on kavandatud komisjoni 9. novembri 2022. aasta teatises ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniste kohta, sõnastatakse eelarvesoovitused esmaste netokulude põhjal. Komisjon soovitas, et kõik liikmesriigid jätkavad riiklikult rahastatavaid investeeringuid ning tagavad rahastu ning muude liidu vahendite tõhusa kasutamise, eelkõige seoses rohe- ja digipöördega ning vastupidavuseesmärkidega. Komisjon märkis, et teeb nõukogule ettepaneku, et kehtivate õigusnormide kohased ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal.

| (8) | 26. aprillil 2023 esitas komisjon seadusandlikud ettepanekud liidu majanduse juhtimise eeskirjade põhjalikuks reformimiseks. Ettepanekute põhieesmärk on parandada valitsemissektori võla jätkusuutlikkust ning edendada reformide ja investeeringute kaudu kõigis liikmesriikides kestlikku ja kaasavat majanduskasvu. Komisjon soovib ettepanekutega suurendada riikide isevastutust, lihtsustada raamistikku ja keskenduda enam keskpikale perioodile, millega kaasneb tõhus ja ühtsem täitmise tagamine. ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniseid käsitlevate nõukogu 14. märtsi 2023. aasta järelduste kohaselt on eesmärk viia seadusandlik töö lõpule 2023. aastal. |
| --- | --- |

(8)

26. aprillil 2023 esitas komisjon seadusandlikud ettepanekud liidu majanduse juhtimise eeskirjade põhjalikuks reformimiseks. Ettepanekute põhieesmärk on parandada valitsemissektori võla jätkusuutlikkust ning edendada reformide ja investeeringute kaudu kõigis liikmesriikides kestlikku ja kaasavat majanduskasvu. Komisjon soovib ettepanekutega suurendada riikide isevastutust, lihtsustada raamistikku ja keskenduda enam keskpikale perioodile, millega kaasneb tõhus ja ühtsem täitmise tagamine. ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniseid käsitlevate nõukogu 14. märtsi 2023. aasta järelduste kohaselt on eesmärk viia seadusandlik töö lõpule 2023. aastal.

| (9) | 28. mail 2021 esitas Iirimaa vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas sätestatud hindamissuunistega. 8. septembril 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse, millega kiidetakse heaks Iirimaa taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnang (6). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Iirimaa on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjaomased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud. |
| --- | --- |

(9)

28. mail 2021 esitas Iirimaa vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas sätestatud hindamissuunistega. 8. septembril 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse, millega kiidetakse heaks Iirimaa taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnang (6). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Iirimaa on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjaomased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud.

| (10) | 4. mail 2023 esitas Iirimaa oma 2023. aasta riikliku reformikava ja 2. mail 2023 oma 2023. aasta stabiilsusprogrammi kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 4 lõikega 1. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2023. aasta riiklik reformikava ka Iirimaa kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava täitmisel tehtud edusammude kohta. |
| --- | --- |

(10)

4. mail 2023 esitas Iirimaa oma 2023. aasta riikliku reformikava ja 2. mail 2023 oma 2023. aasta stabiilsusprogrammi kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 4 lõikega 1. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2023. aasta riiklik reformikava ka Iirimaa kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava täitmisel tehtud edusammude kohta.

| (11) | 24. mail 2023 avaldas komisjon Iirimaa kohta 2023. aasta riigiaruande. Selles hinnati Iirimaa edusamme nõukogu poolt aastatel 2019–2022 vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti kokkuvõte sellest, kuidas Iirimaa on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Kõnealuse analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega. Samuti hinnati Iirimaa edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kestliku arengu eesmärkide saavutamisel. |
| --- | --- |

(11)

24. mail 2023 avaldas komisjon Iirimaa kohta 2023. aasta riigiaruande. Selles hinnati Iirimaa edusamme nõukogu poolt aastatel 2019–2022 vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti kokkuvõte sellest, kuidas Iirimaa on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Kõnealuse analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega. Samuti hinnati Iirimaa edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

| (12) | Eurostati kinnitatud andmete kohaselt muutus Iirimaa valitsemissektori eelarvepuudujääk, mis 2021. aastal oli 1,6 % SKPst, 2022. aastal eelarveülejäägiks 1,6 % SKPst, samas kui valitsemissektori võlg vähenes 55,4 %-lt SKPst 2021. aasta lõpus 44,7 %-le SKPst 2022. aasta lõpus. |
| --- | --- |

(12)

Eurostati kinnitatud andmete kohaselt muutus Iirimaa valitsemissektori eelarvepuudujääk, mis 2021. aastal oli 1,6 % SKPst, 2022. aastal eelarveülejäägiks 1,6 % SKPst, samas kui valitsemissektori võlg vähenes 55,4 %-lt SKPst 2021. aasta lõpus 44,7 %-le SKPst 2022. aasta lõpus.

| (13) | Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud eelarvepoliitilised meetmed, mis on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. 2022. aastal hõlmasid sellised tulusid vähendavad eelarvepoliitilised meetmed kütuseaktsiisi vähendamist ning gaasi ja elektri käibemaksumääradega seotud kärpeid, samas kui sellised kulusid suurendavad eelarvepoliitilised meetmed hõlmasid makseid kõigi leibkondade elektriarvete hüvitamiseks ja mitmesuguseid sotsiaalsiirdeid. Komisjoni hinnangul oli kõnealuste meetmete eelarveline netokulu 2022. aastal 0,5 % SKPst. Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud ka Ukraina põgenike ajutise kaitsega seotud eelarvekulud, mis olid 2022. aastal hinnanguliselt 0,1 % SKPst. Samal ajal vähenesid COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete hinnangulised kulud 2,8 %-lt SKPst 2021. aastal 0,7 %-le SKPst 2022. aastal. |
| --- | --- |

(13)

Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud eelarvepoliitilised meetmed, mis on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. 2022. aastal hõlmasid sellised tulusid vähendavad eelarvepoliitilised meetmed kütuseaktsiisi vähendamist ning gaasi ja elektri käibemaksumääradega seotud kärpeid, samas kui sellised kulusid suurendavad eelarvepoliitilised meetmed hõlmasid makseid kõigi leibkondade elektriarvete hüvitamiseks ja mitmesuguseid sotsiaalsiirdeid. Komisjoni hinnangul oli kõnealuste meetmete eelarveline netokulu 2022. aastal 0,5 % SKPst. Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud ka Ukraina põgenike ajutise kaitsega seotud eelarvekulud, mis olid 2022. aastal hinnanguliselt 0,1 % SKPst. Samal ajal vähenesid COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete hinnangulised kulud 2,8 %-lt SKPst 2021. aastal 0,7 %-le SKPst 2022. aastal.

| (14) | 18. juunil 2021 soovitas nõukogu Iirimaal (7) järgida 2022. aastal toetavat eelarvepoliitikat, sealhulgas rahastust saadava impulsi toel, ning säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud. |
| --- | --- |

(14)

18. juunil 2021 soovitas nõukogu Iirimaal (7) järgida 2022. aastal toetavat eelarvepoliitikat, sealhulgas rahastust saadava impulsi toel, ning säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud.

| (15) | Komisjoni hinnangul oli eelarvepoliitika (8) 2022. aastal üldjoontes neutraalne (– 0,2 % SKPst), mis oli kõrge inflatsiooni tingimustes asjakohane. Nagu nõukogu soovitas, jätkas Iirimaa majanduse taastamise toetamist rahastust rahastatavate investeeringutega. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatud kulude maht oli 2022. aastal 0,04 % SKPst (2021. aastal 0,1 % SKPst). Riiklikult rahastatavad investeeringud andsid eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,1 protsendipunkti (9). Seega säilitas Iirimaa riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu nõukogu soovitas. Samal ajal andis riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) eelarvepoliitikasse üldjoontes neutraalse panuse – 0,2 protsendipunkti. Seega piiras Iirimaa riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasvu piisavalt. |
| --- | --- |

(15)

Komisjoni hinnangul oli eelarvepoliitika (8) 2022. aastal üldjoontes neutraalne (– 0,2 % SKPst), mis oli kõrge inflatsiooni tingimustes asjakohane. Nagu nõukogu soovitas, jätkas Iirimaa majanduse taastamise toetamist rahastust rahastatavate investeeringutega. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatud kulude maht oli 2022. aastal 0,04 % SKPst (2021. aastal 0,1 % SKPst). Riiklikult rahastatavad investeeringud andsid eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,1 protsendipunkti (9). Seega säilitas Iirimaa riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu nõukogu soovitas. Samal ajal andis riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) eelarvepoliitikasse üldjoontes neutraalse panuse – 0,2 protsendipunkti. Seega piiras Iirimaa riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasvu piisavalt.

| (16) | 2023. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2023. aastal kooskõlas komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis märgituga ja pärast seda konservatiivne. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2023. aastal 5,6 % ja 2024. aastal 4,1 %. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv 2023. aastal väiksem (5,5 %) ja 2024. aastal suurem (5,0 %). Komisjoni prognoositud suhteliselt kõrgem kasvumäär 2024. aastal on peamiselt tingitud netoekspordi püsivamast kasvutempost. Iirimaa puhul on netoeksport siiski väga kõikuv, sest seda mõjutab väike hulk suuri hargmaiseid ettevõtteid, mis on viimastel aastatel olnud äriliselt väga edukad. |
| --- | --- |

(16)

2023. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2023. aastal kooskõlas komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis märgituga ja pärast seda konservatiivne. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2023. aastal 5,6 % ja 2024. aastal 4,1 %. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv 2023. aastal väiksem (5,5 %) ja 2024. aastal suurem (5,0 %). Komisjoni prognoositud suhteliselt kõrgem kasvumäär 2024. aastal on peamiselt tingitud netoekspordi püsivamast kasvutempost. Iirimaa puhul on netoeksport siiski väga kõikuv, sest seda mõjutab väike hulk suuri hargmaiseid ettevõtteid, mis on viimastel aastatel olnud äriliselt väga edukad.

| (17) | Valitsus prognoosib oma 2023. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori eelarveülejääk suureneb 2023. aastal 1,8 %-le SKPst. Eelarveülejäägi suurenemine 2023. aastal kajastab peamiselt tulude kiiret kasvu. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 44,7 %-lt SKPst 2022. aasta lõpus 40,5 %-le SKPst 2023. aasta lõpus. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarveülejääk 2023. aastal 1,7 % SKPst. See on kooskõlas 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud eelarveülejäägiga. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2023. aasta lõpus sarnane (40,4 %). |
| --- | --- |

(17)

Valitsus prognoosib oma 2023. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori eelarveülejääk suureneb 2023. aastal 1,8 %-le SKPst. Eelarveülejäägi suurenemine 2023. aastal kajastab peamiselt tulude kiiret kasvu. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 44,7 %-lt SKPst 2022. aasta lõpus 40,5 %-le SKPst 2023. aasta lõpus. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarveülejääk 2023. aastal 1,7 % SKPst. See on kooskõlas 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud eelarveülejäägiga. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2023. aasta lõpus sarnane (40,4 %).

| (18) | 2023. aastal peaksid valitsemissektori eelarvepositsiooni jätkuvalt mõjutama eelarvemeetmed, mida on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. Need hõlmavad 2022. aastast pikendatud meetmeid, eelkõige elektriarvete hüvitamiseks kõigile leibkondadele tehtava kahe makse teine etapp, ning uusi sotsiaalsiirdeid. Nende meetmete kulusid aitavad eeldatavasti osaliselt tasakaalustada energiatarnijate ootamatule kasumile kehtestatud maksud, nimelt elektritootmisest saadava tulu ülempiir. Neid tulusid arvesse võttes on komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt toetusmeetmete eelarveline netokulu 2023. aastal 0,3 % SKPst (10). Enamik 2023. aasta meetmeid ei näi olevat suunatud kõige haavatavamatele leibkondadele või ettevõtetele, kuid säilitavad hinnasignaali energianõudluse vähendamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks. Seepärast moodustavad suunatud toetusmeetmed, mida võetakse arvesse nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovituse (11) järgimise hindamisel, komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt 2023. aastal 0,1 % SKPst (võrreldes 0,2 %ga SKPst 2022. aastal). Ukraina põgenike ajutise kaitsega seotud eelarvekulud peaksid võrreldes 2022. aastaga suurenema 0,1 protsendipunkti SKPst. Lisaks peaks 2023. aasta valitsemissektori eelarvepositsioon paranema tänu COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete järkjärgulisele kaotamisele, hinnangute kohaselt mahus 0,7 % SKPst. |
| --- | --- |

(18)

2023. aastal peaksid valitsemissektori eelarvepositsiooni jätkuvalt mõjutama eelarvemeetmed, mida on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. Need hõlmavad 2022. aastast pikendatud meetmeid, eelkõige elektriarvete hüvitamiseks kõigile leibkondadele tehtava kahe makse teine etapp, ning uusi sotsiaalsiirdeid. Nende meetmete kulusid aitavad eeldatavasti osaliselt tasakaalustada energiatarnijate ootamatule kasumile kehtestatud maksud, nimelt elektritootmisest saadava tulu ülempiir. Neid tulusid arvesse võttes on komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt toetusmeetmete eelarveline netokulu 2023. aastal 0,3 % SKPst (10). Enamik 2023. aasta meetmeid ei näi olevat suunatud kõige haavatavamatele leibkondadele või ettevõtetele, kuid säilitavad hinnasignaali energianõudluse vähendamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks. Seepärast moodustavad suunatud toetusmeetmed, mida võetakse arvesse nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovituse (11) järgimise hindamisel, komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt 2023. aastal 0,1 % SKPst (võrreldes 0,2 %ga SKPst 2022. aastal). Ukraina põgenike ajutise kaitsega seotud eelarvekulud peaksid võrreldes 2022. aastaga suurenema 0,1 protsendipunkti SKPst. Lisaks peaks 2023. aasta valitsemissektori eelarvepositsioon paranema tänu COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete järkjärgulisele kaotamisele, hinnangute kohaselt mahus 0,7 % SKPst.

| (19) | Oma 12. juuli 2022 soovituses soovitas nõukogu Iirimaal võtta meetmeid, tagamaks 2023. aastal, et riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv on kooskõlas üldiselt neutraalse eelarvepoliitikaga, (12) võttes arvesse jätkuvat ajutist ja sihipärast toetust leibkondadele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Iirimaa peaks olema valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Samuti soovitati Iirimaal suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades rahastut ja muid liidu vahendeid. |
| --- | --- |

(19)

Oma 12. juuli 2022 soovituses soovitas nõukogu Iirimaal võtta meetmeid, tagamaks 2023. aastal, et riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv on kooskõlas üldiselt neutraalse eelarvepoliitikaga, (12) võttes arvesse jätkuvat ajutist ja sihipärast toetust leibkondadele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Iirimaa peaks olema valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Samuti soovitati Iirimaal suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades rahastut ja muid liidu vahendeid.

| (20) | Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika 2023. aastal kiire inflatsiooni tingimustes üldjoontes neutraalne (0,2 % SKPst). See järgneb 2022. aasta üldjoontes neutraalsele eelarvepoliitikale (– 0,2 % SKPst). Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) peaks andma 2023. aastal eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,3 % SKPst. See hõlmab energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamatele leibkondadele ja ettevõtetele suunatud toetusmeetmete kulude vähenemist 0,1 % SKPst. Samuti hõlmab see Ukraina põgenikele ajutise kaitse pakkumise kulude suurenemist (0,1 % SKPst). Kokkuvõttes on riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude prognoositud kasv nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitusega kooskõlas. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulude maht on prognoosi kohaselt 2023. aastal 0,1 % SKPst, samas kui riiklikult rahastatavad investeeringud annavad prognoosi kohaselt eelarvepoliitikasse neutraalse panuse 0,0 protsendipunkti (13). Seega kavatseb Iirimaa rahastada täiendavaid investeeringuid rahastust ja muudest liidu vahenditest ning säilitab prognoosi kohaselt riiklikult rahastatavad investeeringud. Iirimaa kavatseb rahastada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, näiteks taastuvate energiaallikate kasutuselevõtu hõlbustamisse ja muude tehnoloogiate elektrifitseerimisse, mida osaliselt rahastatakse rahastust ja muudest liidu vahenditest. |
| --- | --- |

(20)

Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika 2023. aastal kiire inflatsiooni tingimustes üldjoontes neutraalne (0,2 % SKPst). See järgneb 2022. aasta üldjoontes neutraalsele eelarvepoliitikale (– 0,2 % SKPst). Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) peaks andma 2023. aastal eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,3 % SKPst. See hõlmab energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamatele leibkondadele ja ettevõtetele suunatud toetusmeetmete kulude vähenemist 0,1 % SKPst. Samuti hõlmab see Ukraina põgenikele ajutise kaitse pakkumise kulude suurenemist (0,1 % SKPst). Kokkuvõttes on riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude prognoositud kasv nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitusega kooskõlas. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulude maht on prognoosi kohaselt 2023. aastal 0,1 % SKPst, samas kui riiklikult rahastatavad investeeringud annavad prognoosi kohaselt eelarvepoliitikasse neutraalse panuse 0,0 protsendipunkti (13). Seega kavatseb Iirimaa rahastada täiendavaid investeeringuid rahastust ja muudest liidu vahenditest ning säilitab prognoosi kohaselt riiklikult rahastatavad investeeringud. Iirimaa kavatseb rahastada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, näiteks taastuvate energiaallikate kasutuselevõtu hõlbustamisse ja muude tehnoloogiate elektrifitseerimisse, mida osaliselt rahastatakse rahastust ja muudest liidu vahenditest.

| (21) | 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarveülejääk 2024. aastal suurenema 2,8 %-le SKPst. 2024. aasta kasv kajastab peamiselt kulude vähenemist, kuna ajutised kulumeetmed tühistatakse. Vastavalt 2023. aasta stabiilsusprogrammile prognoositakse, et valitsemissektori võla suhe SKPsse väheneb 2024. aasta lõpuks 38,2 %-le. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarveülejääk moodustab 2024. aastal 2,2 % SKPst. See on 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud ülejäägist väiksem, peamiselt seetõttu, et komisjoni 2023. aasta kevadprognoos sisaldab suuremaid kulusid. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2024. aasta lõpus sarnane (38,3 %). |
| --- | --- |

(21)

2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarveülejääk 2024. aastal suurenema 2,8 %-le SKPst. 2024. aasta kasv kajastab peamiselt kulude vähenemist, kuna ajutised kulumeetmed tühistatakse. Vastavalt 2023. aasta stabiilsusprogrammile prognoositakse, et valitsemissektori võla suhe SKPsse väheneb 2024. aasta lõpuks 38,2 %-le. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarveülejääk moodustab 2024. aastal 2,2 % SKPst. See on 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud ülejäägist väiksem, peamiselt seetõttu, et komisjoni 2023. aasta kevadprognoos sisaldab suuremaid kulusid. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2024. aasta lõpus sarnane (38,3 %).

| (22) | 2023. aasta stabiilsusprogrammis nähakse ette kõigi energiatoetusmeetmete järkjärguline kaotamine 2024. aastal. Ka komisjon eeldab energiatoetusmeetmete täielikku järkjärgulist kaotamist 2024. aastal. See sõltub eeldusest, et energiahinnad ei tõuse uuesti. |
| --- | --- |

(22)

2023. aasta stabiilsusprogrammis nähakse ette kõigi energiatoetusmeetmete järkjärguline kaotamine 2024. aastal. Ka komisjon eeldab energiatoetusmeetmete täielikku järkjärgulist kaotamist 2024. aastal. See sõltub eeldusest, et energiahinnad ei tõuse uuesti.

| (23) | Programmi kohaselt kavatseb Iirimaa saavutada keskpika perioodi eelarve-eesmärgi (struktuurne eelarvepositsioon – 0,5 % SKPst (14)) 2023. ja 2024. aastal ning säilitada selle kogu ülejäänud programmiperioodi jooksul. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks struktuurne eelarvepositsioon olema 2023. aastal puudujäägis 0,1 % SKPst ja 2024. aastal ülejäägis 1,0 % SKPst ning seega keskpika perioodi eelarve-eesmärki ületama. |
| --- | --- |

(23)

Programmi kohaselt kavatseb Iirimaa saavutada keskpika perioodi eelarve-eesmärgi (struktuurne eelarvepositsioon – 0,5 % SKPst (14)) 2023. ja 2024. aastal ning säilitada selle kogu ülejäänud programmiperioodi jooksul. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks struktuurne eelarvepositsioon olema 2023. aastal puudujäägis 0,1 % SKPst ja 2024. aastal ülejäägis 1,0 % SKPst ning seega keskpika perioodi eelarve-eesmärki ületama.

| (24) | Eeldades, et poliitikat ei muudeta, prognoositakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et riiklikult rahastatavad esmased netokulud (15) kasvavad 2024. aastal 1,9 %. |
| --- | --- |

(24)

Eeldades, et poliitikat ei muudeta, prognoositakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et riiklikult rahastatavad esmased netokulud (15) kasvavad 2024. aastal 1,9 %.

| (25) | 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaksid valitsemissektori investeeringud suurenema 2,0 %-lt SKPst 2023. aastal 2,1 %-le SKPst 2024. aastal. Suuremad investeeringud kajastavad suuremaid riiklikult rahastatavaid investeeringuid ja liidu rahastatavaid investeeringuid, seda eelkõige rahastu kaudu. 2023. aasta stabiilsusprogrammis osutatakse reformidele ja investeeringutele, mis peaksid aitama kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkusele ning kestlikule ja kaasavale majanduskasvule. Kõnealused reformid ja investeeringud hõlmavad kliimameetmete tegevuskava ajakohastamist ja andmekeskuse rajamist, mis on samuti osa taaste- ja vastupidavuskavast. |
| --- | --- |

(25)

2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaksid valitsemissektori investeeringud suurenema 2,0 %-lt SKPst 2023. aastal 2,1 %-le SKPst 2024. aastal. Suuremad investeeringud kajastavad suuremaid riiklikult rahastatavaid investeeringuid ja liidu rahastatavaid investeeringuid, seda eelkõige rahastu kaudu. 2023. aasta stabiilsusprogrammis osutatakse reformidele ja investeeringutele, mis peaksid aitama kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkusele ning kestlikule ja kaasavale majanduskasvule. Kõnealused reformid ja investeeringud hõlmavad kliimameetmete tegevuskava ajakohastamist ja andmekeskuse rajamist, mis on samuti osa taaste- ja vastupidavuskavast.

| (26) | 2023. aasta stabiilsusprogrammis on esitatud keskpika perioodi eelarvekava aastani 2026. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarveülejääk suurenema 2,9 %-le SKPst 2025. aastal ja 3,1 %-le SKPst 2026. aastal. Seega peaks valitsemissektori eelarvepositsioon programmiperioodi jooksul vastama aluslepingus sätestatud kontrollväärtusele. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 38,2 %-lt SKPst 2024. aasta lõpus 32,0 %-le SKPst 2026. aasta lõpuks. |
| --- | --- |

(26)

2023. aasta stabiilsusprogrammis on esitatud keskpika perioodi eelarvekava aastani 2026. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarveülejääk suurenema 2,9 %-le SKPst 2025. aastal ja 3,1 %-le SKPst 2026. aastal. Seega peaks valitsemissektori eelarvepositsioon programmiperioodi jooksul vastama aluslepingus sätestatud kontrollväärtusele. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 38,2 %-lt SKPst 2024. aasta lõpus 32,0 %-le SKPst 2026. aasta lõpuks.

| (27) | Prognooside kohaselt ületab üle 64aastaste elanike osakaal tööealise elanikkonna (20–64aastased) osakaalu 2070. aastaks enam kui kaks korda, seega on iga pensionäri kohta vähem kui kaks potentsiaalset töötajat, võrreldes 2022. aastaga, kui ühe pensionäri kohta oli peaaegu neli töötajat. Elanikkonna vananemine nõuab pensionisüsteemi kaitsmist üha kasvavate kulude eest. 2022. aasta septembris väljakuulutatud pensionireformi kohaselt jääb pensionieaks 66 eluaastat. Sellega seoses kavatseb valitsus parandada pensionisüsteemi jätkusuutlikkust sissemaksete suurendamise abil. 2023. aastal peaks valitsus esitama tegevuskava sotsiaalkindlustusmaksete järkjärguliseks suurendamiseks aastatel 2024–2034. See aitaks selgitada, mil viisil on kavas kindlaks määrata riikliku pensionisüsteemi rahastamiskord. |
| --- | --- |

(27)

Prognooside kohaselt ületab üle 64aastaste elanike osakaal tööealise elanikkonna (20–64aastased) osakaalu 2070. aastaks enam kui kaks korda, seega on iga pensionäri kohta vähem kui kaks potentsiaalset töötajat, võrreldes 2022. aastaga, kui ühe pensionäri kohta oli peaaegu neli töötajat. Elanikkonna vananemine nõuab pensionisüsteemi kaitsmist üha kasvavate kulude eest. 2022. aasta septembris väljakuulutatud pensionireformi kohaselt jääb pensionieaks 66 eluaastat. Sellega seoses kavatseb valitsus parandada pensionisüsteemi jätkusuutlikkust sissemaksete suurendamise abil. 2023. aastal peaks valitsus esitama tegevuskava sotsiaalkindlustusmaksete järkjärguliseks suurendamiseks aastatel 2024–2034. See aitaks selgitada, mil viisil on kavas kindlaks määrata riikliku pensionisüsteemi rahastamiskord.

| (28) | Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks. Iirimaa taaste- ja vastupidavuskava rakendamine käib, kuid sellega kaasnevad märkimisväärsed viivitused. Piiratud ressursid ja ebapiisav prioriseerimine on takistanud Iirimaal kava õigeaegselt rakendada. Iirimaa esitas oma taaste- ja vastupidavuskava muudatuse 2023. aasta mais. Iirimaa ei ole veel esitanud oma esimest maksetaotlust. Käimas on REPowerEU peatüki ettevalmistamine. Uue REPowerEU peatüki kiire lisamine taaste- ja vastupidavuskavasse võimaldab rahastada täiendavaid reforme ja investeeringuid, et toetada Iirimaa strateegilisi eesmärke energia ja rohepöörde vallas. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline ja tulemuslik kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest. |
| --- | --- |

(28)

Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks. Iirimaa taaste- ja vastupidavuskava rakendamine käib, kuid sellega kaasnevad märkimisväärsed viivitused. Piiratud ressursid ja ebapiisav prioriseerimine on takistanud Iirimaal kava õigeaegselt rakendada. Iirimaa esitas oma taaste- ja vastupidavuskava muudatuse 2023. aasta mais. Iirimaa ei ole veel esitanud oma esimest maksetaotlust. Käimas on REPowerEU peatüki ettevalmistamine. Uue REPowerEU peatüki kiire lisamine taaste- ja vastupidavuskavasse võimaldab rahastada täiendavaid reforme ja investeeringuid, et toetada Iirimaa strateegilisi eesmärke energia ja rohepöörde vallas. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline ja tulemuslik kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest.

| (29) | Komisjon kiitis 2022. aastal heaks kõik Iirimaa ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid. Ühtekuuluvuspoliitika programmide kiire rakendamine vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga, sealhulgas REPowerEU peatükiga, on esmatähtis, et viia Iirimaal ellu rohe- ja digipööre, suurendada majanduslikku ja sotsiaalset vastupidavust ning tagada tasakaalustatud territoriaalne areng. |
| --- | --- |

(29)

Komisjon kiitis 2022. aastal heaks kõik Iirimaa ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid. Ühtekuuluvuspoliitika programmide kiire rakendamine vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga, sealhulgas REPowerEU peatükiga, on esmatähtis, et viia Iirimaal ellu rohe- ja digipööre, suurendada majanduslikku ja sotsiaalset vastupidavust ning tagada tasakaalustatud territoriaalne areng.

| (30) | Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas ning ühtekuuluvuspoliitika programmides käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Iirimaa silmitsi mitmete muude probleemidega, mis on seotud ringmajandusega, joogiveega varustamisega ja reovee puhastamisega, samuti elektrisüsteemi, energiataristu ja arukate võrkude tehnoloogiaga, lubade andmise raamistiku, energiatõhususe, säästva transpordi ja rohepöördeks vajalike oskustega. |
| --- | --- |

(30)

Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas ning ühtekuuluvuspoliitika programmides käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Iirimaa silmitsi mitmete muude probleemidega, mis on seotud ringmajandusega, joogiveega varustamisega ja reovee puhastamisega, samuti elektrisüsteemi, energiataristu ja arukate võrkude tehnoloogiaga, lubade andmise raamistiku, energiatõhususe, säästva transpordi ja rohepöördeks vajalike oskustega.

| (31) | Iirimaa jäätmeteke kasvab jätkuvalt ja on liidu keskmisest näitajast märkimisväärselt suurem. Iirimaa ringlussevõtu tase on juba mitu aastat muutumatuna püsinud. Materjalide ringkasutus suurenes pisut ja jõudis 2021. aastal 2 %-ni, mis on tublisti alla liidu keskmise (11,7 %). Kuigi jäätmekäitluse olukord on paranemas, ei ole 2020. aasta jäätme- ja ringmajanduse tegevuskava ning kogu valitsemissektorit hõlmava ringmajanduse strateegia (avaldatud 2021. aasta detsembris) mõju praeguseks veel tunda. Liidu ringmajanduse eesmärkide saavutamiseks on vaja teha rohkem investeeringuid. Sellega seoses tuleks täiustada jäätmete liigiti kogumise ja töötlemise taristut, et suunata need prügilatesse ladestamiselt ja põletamiselt ümber, pöörates erilist tähelepanu plasti- ja biojäätmetele. Veemajanduse ja -kvaliteedi puhul seisab Iirimaa silmitsi vananeva ja aegunud taristuga, kus torude lekkemäär on üks kõrgemaid liidus. Teatavates piirkondades on jätkuvalt probleemiks ka joogivee kvaliteet. Piisavat tähelepanu ei pöörata probleemidele, mis on seotud vee kvaliteedi halvenemisega põllumajanduse laiendamise tõttu. Taristuinvesteeringuid on vaja ka jõgede taastamiseks, samuti on vaja terviklikumat lähenemisviisi põllumajanduslikust tegevusest tuleneva veereostuse ohjeldamiseks. |
| --- | --- |

(31)

Iirimaa jäätmeteke kasvab jätkuvalt ja on liidu keskmisest näitajast märkimisväärselt suurem. Iirimaa ringlussevõtu tase on juba mitu aastat muutumatuna püsinud. Materjalide ringkasutus suurenes pisut ja jõudis 2021. aastal 2 %-ni, mis on tublisti alla liidu keskmise (11,7 %). Kuigi jäätmekäitluse olukord on paranemas, ei ole 2020. aasta jäätme- ja ringmajanduse tegevuskava ning kogu valitsemissektorit hõlmava ringmajanduse strateegia (avaldatud 2021. aasta detsembris) mõju praeguseks veel tunda. Liidu ringmajanduse eesmärkide saavutamiseks on vaja teha rohkem investeeringuid. Sellega seoses tuleks täiustada jäätmete liigiti kogumise ja töötlemise taristut, et suunata need prügilatesse ladestamiselt ja põletamiselt ümber, pöörates erilist tähelepanu plasti- ja biojäätmetele. Veemajanduse ja -kvaliteedi puhul seisab Iirimaa silmitsi vananeva ja aegunud taristuga, kus torude lekkemäär on üks kõrgemaid liidus. Teatavates piirkondades on jätkuvalt probleemiks ka joogivee kvaliteet. Piisavat tähelepanu ei pöörata probleemidele, mis on seotud vee kvaliteedi halvenemisega põllumajanduse laiendamise tõttu. Taristuinvesteeringuid on vaja ka jõgede taastamiseks, samuti on vaja terviklikumat lähenemisviisi põllumajanduslikust tegevusest tuleneva veereostuse ohjeldamiseks.

| (32) | Iirimaa elektrisüsteem näitas 2022. aastal märke haavatavusest, kuna elektrivarustusprobleemide lahendamiseks tuli kehtestada erakorralisi toetusmeetmeid. Kliimameetmete tegevuskava sisaldab ambitsioonikat eesmärki kujundada riigi energiasüsteem 2030. aastaks ümber, et suurendada taastuvatest energiaallikatest toodetud elektri osakaalu 80 %-ni. See tähendab, et mitmel allikal põhineva tootmise mahud suurenevad oluliselt. Praegu ei ole süsteem piisavalt paindlik ega integreeritud, et tulla toime mitmel allikal põhineva tootmise suurte mahtude ja kasvava energianõudlusega, eelkõige andmekeskuste puhul, ning see võib taastuvenergia eesmärgi saavutamisel probleeme tekitada. Selleks et vähendada Iirimaa sõltuvust fossiilkütuste impordist ning hõlbustada ja kiirendada üleminekut kliimaneutraalsele energiasüsteemile, on oluline muuta energianõudlus paindlikumaks ning oluliselt ajakohastada ülekande-, jaotus- ja salvestustaristut. Energianõudluse paindlikumaks muutmisel on üks suuremaid probleeme muu hulgas see, et puudub nii kogu energiasüsteemi, sealhulgas kütet ja jahutust hõlmav koordineeritud strateegia kui ka arukate arvestisüsteemide taristu. Taastuvate energiaallikate, energia salvestamise ja võrguühendustega seotud planeerimis- ja loasüsteemi tõhususe parandamine, tagades asjakohaseid teadmisi omavate töötajate ja ressursside kättesaadavuse planeerimisprotsessi kõigis etappides, ning üldise raamistiku ratsionaliseerimine võib kiirendada suuremahulisi arendusi, edendades seeläbi rohepööret. |
| --- | --- |

(32)

Iirimaa elektrisüsteem näitas 2022. aastal märke haavatavusest, kuna elektrivarustusprobleemide lahendamiseks tuli kehtestada erakorralisi toetusmeetmeid. Kliimameetmete tegevuskava sisaldab ambitsioonikat eesmärki kujundada riigi energiasüsteem 2030. aastaks ümber, et suurendada taastuvatest energiaallikatest toodetud elektri osakaalu 80 %-ni. See tähendab, et mitmel allikal põhineva tootmise mahud suurenevad oluliselt. Praegu ei ole süsteem piisavalt paindlik ega integreeritud, et tulla toime mitmel allikal põhineva tootmise suurte mahtude ja kasvava energianõudlusega, eelkõige andmekeskuste puhul, ning see võib taastuvenergia eesmärgi saavutamisel probleeme tekitada. Selleks et vähendada Iirimaa sõltuvust fossiilkütuste impordist ning hõlbustada ja kiirendada üleminekut kliimaneutraalsele energiasüsteemile, on oluline muuta energianõudlus paindlikumaks ning oluliselt ajakohastada ülekande-, jaotus- ja salvestustaristut. Energianõudluse paindlikumaks muutmisel on üks suuremaid probleeme muu hulgas see, et puudub nii kogu energiasüsteemi, sealhulgas kütet ja jahutust hõlmav koordineeritud strateegia kui ka arukate arvestisüsteemide taristu. Taastuvate energiaallikate, energia salvestamise ja võrguühendustega seotud planeerimis- ja loasüsteemi tõhususe parandamine, tagades asjakohaseid teadmisi omavate töötajate ja ressursside kättesaadavuse planeerimisprotsessi kõigis etappides, ning üldise raamistiku ratsionaliseerimine võib kiirendada suuremahulisi arendusi, edendades seeläbi rohepööret.

| (33) | 2022. aasta augustist kuni 2023. aasta märtsini vähenes Iirimaa maagaasi tarbimine võrreldes eelneva viie aasta sama perioodi keskmise gaasitarbimisega 0,2 %, st oluliselt vähem, kui nõukogu määruses (EL) 2022/1369 (16) seatud vähendamiseesmärk 15 %. Kuigi Iirimaa vastab selle eesmärgi kohaldamisest vabastamise tingimustele, soovitatakse Iirimaal suurendada jõupingutusi gaasinõudluse ajutiseks vähendamiseks kuni 31. märtsini 2024, vastavalt nõukogu määrusele (EL) 2023/706 (17). Energiatõhususe meetmetel on oluline roll, et vähendada energiatarbimist ja aidata saavutada kogu liitu hõlmav eesmärk vähendada kasvuhoonegaaside netoheidet vähemalt 55 %. Kliimaeesmärkide saavutamisel on keskse tähtsusega hoonete energiatõhusaks renoveerimine, moderniseerimine ja taastuvenergial põhineva kütte kiire kasutuselevõtt. Vaatamata ambitsioonikale eesmärgile renoveerida 500 000 elumaja, nii et need vastaksid energiamärgise B2 nõuetele, ning paigaldada olemasolevatesse elumajadesse 400 000 soojuspumpa, et 2030. aasta lõpuks välja vahetada vanemad ja vähemtõhusad küttesüsteemid, esineb endiselt probleeme, mis on peamiselt tingitud oskustööjõu nappusest. Heiteta sõidukite arv Iirimaa sõidukipargis on hakanud väga madalalt baastasemelt kiiresti kasvama, kuid probleeme tekitab see, et avalikke laadimispunkte ei ole paigaldatud piisavalt tihedalt. Elektrifitseeritud on vaid ligikaudu 100 km raudteeliine, mis teeb Iirimaast liidu liikmesriigi, kus elektrifitseeritud raudteede osakaal on kõige väiksem. Probleemiks on ka liiklusummikud, mis rikuvad oluliselt õhukvaliteeti ja tähendavad pendelrändajatele suurt ajakadu. |
| --- | --- |

(33)

2022. aasta augustist kuni 2023. aasta märtsini vähenes Iirimaa maagaasi tarbimine võrreldes eelneva viie aasta sama perioodi keskmise gaasitarbimisega 0,2 %, st oluliselt vähem, kui nõukogu määruses (EL) 2022/1369 (16) seatud vähendamiseesmärk 15 %. Kuigi Iirimaa vastab selle eesmärgi kohaldamisest vabastamise tingimustele, soovitatakse Iirimaal suurendada jõupingutusi gaasinõudluse ajutiseks vähendamiseks kuni 31. märtsini 2024, vastavalt nõukogu määrusele (EL) 2023/706 (17). Energiatõhususe meetmetel on oluline roll, et vähendada energiatarbimist ja aidata saavutada kogu liitu hõlmav eesmärk vähendada kasvuhoonegaaside netoheidet vähemalt 55 %. Kliimaeesmärkide saavutamisel on keskse tähtsusega hoonete energiatõhusaks renoveerimine, moderniseerimine ja taastuvenergial põhineva kütte kiire kasutuselevõtt. Vaatamata ambitsioonikale eesmärgile renoveerida 500 000 elumaja, nii et need vastaksid energiamärgise B2 nõuetele, ning paigaldada olemasolevatesse elumajadesse 400 000 soojuspumpa, et 2030. aasta lõpuks välja vahetada vanemad ja vähemtõhusad küttesüsteemid, esineb endiselt probleeme, mis on peamiselt tingitud oskustööjõu nappusest. Heiteta sõidukite arv Iirimaa sõidukipargis on hakanud väga madalalt baastasemelt kiiresti kasvama, kuid probleeme tekitab see, et avalikke laadimispunkte ei ole paigaldatud piisavalt tihedalt. Elektrifitseeritud on vaid ligikaudu 100 km raudteeliine, mis teeb Iirimaast liidu liikmesriigi, kus elektrifitseeritud raudteede osakaal on kõige väiksem. Probleemiks on ka liiklusummikud, mis rikuvad oluliselt õhukvaliteeti ja tähendavad pendelrändajatele suurt ajakadu.

| (34) | Tööjõu ja oskuste nappus rohepöörde jaoks olulistes sektorites ja kutsealadel, sealhulgas nullnetotehnoloogiate tootmine, kasutuselevõtt ja hooldamine, tekitab probleeme üleminekul nullnetomajandusele. Kvaliteetsed haridus- ja koolitussüsteemid, mis vastavad tööturu muutuvatele vajadustele, ning sihipärased täiend- ja ümberõppe meetmed on esmatähtsad, et vähendada oskuste nappust ning edendada töötajate kaasamist ja tööjõu ümberpaigutamist. Kasutamata tööjõupakkumise rakendamiseks peavad kõnealused meetmed olema kättesaadavad eelkõige rohepöördest enim mõjutatud üksikisikutele ning sektorites ja piirkondades. 2022. aastal teatati Iirimaal tööjõunappusest 12 ameti puhul, mis nõuavad rohepöördeks erioskusi või -teadmisi, sealhulgas keskkonnakaitsespetsialistid, inseneriteaduste spetsialistid ja elektriinsenerid. Lisaks teatati tööjõunappusest kui tootmist piiravast tegurist tööstuses (46,8 % ettevõtetest) ja ehituses (60,3 % ettevõtetest). |
| --- | --- |

(34)

Tööjõu ja oskuste nappus rohepöörde jaoks olulistes sektorites ja kutsealadel, sealhulgas nullnetotehnoloogiate tootmine, kasutuselevõtt ja hooldamine, tekitab probleeme üleminekul nullnetomajandusele. Kvaliteetsed haridus- ja koolitussüsteemid, mis vastavad tööturu muutuvatele vajadustele, ning sihipärased täiend- ja ümberõppe meetmed on esmatähtsad, et vähendada oskuste nappust ning edendada töötajate kaasamist ja tööjõu ümberpaigutamist. Kasutamata tööjõupakkumise rakendamiseks peavad kõnealused meetmed olema kättesaadavad eelkõige rohepöördest enim mõjutatud üksikisikutele ning sektorites ja piirkondades. 2022. aastal teatati Iirimaal tööjõunappusest 12 ameti puhul, mis nõuavad rohepöördeks erioskusi või -teadmisi, sealhulgas keskkonnakaitsespetsialistid, inseneriteaduste spetsialistid ja elektriinsenerid. Lisaks teatati tööjõunappusest kui tootmist piiravast tegurist tööstuses (46,8 % ettevõtetest) ja ehituses (60,3 % ettevõtetest).

| (35) | Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2023. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (18) kajastub esitatud soovituses 1. |
| --- | --- |

(35)

Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2023. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (18) kajastub esitatud soovituses 1.

| (36) | Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et i) tagada võla jätkusuutlikkus ja hoiduda 2023. aastal kogunõudluse laiapõhjalisest toetamisest, suunata paremini kõrgete energiahindade mõju leevendamiseks võetavaid eelarvemeetmeid ning kaaluda asjakohaseid viise toetuse lõpetamiseks, kui energiahinnasurve väheneb; ii) säilitada avaliku sektori investeeringute kõrge tase ja edendada erainvesteeringuid, et toetada rohe- ja digipööret; iii) toetada palgasuundumusi, mis leevendavad ostujõu vähenemist, piirates samal ajal teisest mõju inflatsioonile, tõhustada veelgi aktiivset tööturupoliitikat ja leevendada oskuste nappust; iv) parandada ettevõtluskeskkonda ja tagada, et ettevõtetele antav energiatoetus on kulutõhus, ajutine, suunatud elujõulistele ettevõtetele ja säilitab stiimulid rohepöördeks, ning v) säilitada makromajanduslik finantsstabiilsus ja jälgida riske, jätkates samal ajal tööd pangandusliidu väljakujundamiseks. Iirimaa puhul aitavad soovitused 1, 2, 3 ja 4 rakendada esimest, teist ja kolmandat soovitust, mis on sätestatud 2023. aasta euroala käsitlevas soovituses, |
| --- | --- |

(36)

Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et i) tagada võla jätkusuutlikkus ja hoiduda 2023. aastal kogunõudluse laiapõhjalisest toetamisest, suunata paremini kõrgete energiahindade mõju leevendamiseks võetavaid eelarvemeetmeid ning kaaluda asjakohaseid viise toetuse lõpetamiseks, kui energiahinnasurve väheneb; ii) säilitada avaliku sektori investeeringute kõrge tase ja edendada erainvesteeringuid, et toetada rohe- ja digipööret; iii) toetada palgasuundumusi, mis leevendavad ostujõu vähenemist, piirates samal ajal teisest mõju inflatsioonile, tõhustada veelgi aktiivset tööturupoliitikat ja leevendada oskuste nappust; iv) parandada ettevõtluskeskkonda ja tagada, et ettevõtetele antav energiatoetus on kulutõhus, ajutine, suunatud elujõulistele ettevõtetele ja säilitab stiimulid rohepöördeks, ning v) säilitada makromajanduslik finantsstabiilsus ja jälgida riske, jätkates samal ajal tööd pangandusliidu väljakujundamiseks. Iirimaa puhul aitavad soovitused 1, 2, 3 ja 4 rakendada esimest, teist ja kolmandat soovitust, mis on sätestatud 2023. aasta euroala käsitlevas soovituses,

SOOVITAB Iirimaal võtta 2023. ja 2024. aastal järgmisi meetmeid.

1.

Jätkata 2024. aasta järgsel perioodil investeeringuid ja reforme, mis soodustavad suuremat kestlikku majanduskasvu, ja säilitada keskpikas perspektiivis konservatiivne eelarvepositsioon.

Tagada riikliku pensionisüsteemi eelarve jätkusuutlikkus, määrates kindlaks selle rahastamiskorra.

2.

Kiirendada märkimisväärselt taaste- ja vastupidavuskava rakendamist, tagades selleks muu hulgas piisavad vahendid, ning viia kiiresti lõpule addendum’i ja REPowerEU peatüki koostamine, et alustada kiiresti selle rakendamist. Jätkata ühtekuuluvuspoliitika programmide kiiret rakendamist täielikus vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga.

3.

Suurendada investeeringuid, et kiirendada üleminekut ringmajandusele. Arendada edasi nii jäätmehierarhia kõrgemate tasemetega seotud jäätmekäitluse taristut kui ka majanduslikke vahendeid, et vältida jäätmeteket ning suurendada korduskasutatud, taastatud ja ringlussevõetud materjalide sisaldust. Töötada välja tõhusam süsteem ringlussevõetavate jäätmete, sealhulgas biolagunevate jäätmete liigiti kogumiseks. Suunata jäätmed, eelkõige plasti- ja biojäätmed, prügilasse ladestamiselt ja põletamiselt ümber. Suurendada jõupingutusi, et kiirendada investeeringuid joogi- ja reoveetaristusse.

4.

Vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest. Keskendada jõupingutused elektrisüsteemi paindlikkuse suurendamisele ja energiasüsteemide paremale lõimimisele. Töötada välja ja rakendada eristrateegia tarbimiskaja arendamiseks ning kiirendada arukate arvestisüsteemide taristu ja arukate võrkude tehnoloogiate kasutuselevõttu. Ühtlustada taastuvate energiaallikate, energia salvestamise ja võrguühendustega seotud planeerimis- ja loaraamistikku. Rakendada täiendavaid meetmeid, millega toetatakse era- ja avaliku sektori hoonete energiatõhusust, et vähendada energiaarveid ja energiasüsteemi kulusid. Kiirendada heiteta sõidukite avalike laadimispunktide paigaldamist. Suurendada poliitilisi jõupingutusi rohepöördeks vajalike oskuste ja pädevuste pakkumiseks ja omandamiseks.

Brüssel, 14. juuli 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 25).

3

(4)  Nõukogu 16. mai 2023. aasta soovitus euroala majanduspoliitika kohta (ELT C 180, 23.5.2023, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. veebruari 2023. aasta määrus (EL) 2023/435, millega muudetakse määrust (EL) 2021/241 riiklike taaste- ja vastupidavuskavade REPowerEU peatükkide osas ning määrusi (EL) nr 1303/2013, (EL) 2021/1060 ja (EL) 2021/1755 ning direktiivi 2003/87/EÜ (ELT L 63, 28.2.2023, lk 1).

5

(6)  ST 11046/21; ST 11046/21 ADD 1.

6

(7)  Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitus, milles esitatakse nõukogu arvamus Iirimaa 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 304, 29.7.2021, lk 28).

7

(8)  Eelarvepoliitikat mõõdetakse esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse rahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavaid kulusid. Üksikasjalikum teave on esitatud eelarvestatistikatabelite tekstikastis 1.

8

(9)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud andsid neutraalse panuse 0,0 protsendipunkti SKPst.

9

(10)  See näitaja kajastab nende meetmete aastaste eelarvekulude taset, sealhulgas jooksvaid tulusid ja kulusid ning asjakohasel juhul kapitalikulumeetmeid.

10

(11)  Nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitus, milles käsitletakse Iirimaa 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Iirimaa 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 334, 1.9.2022, lk 52).

11

(12)  Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on Iirimaa keskpika perioodi (kümne aasta keskmine) nominaalne potentsiaalne SKP kasv, mida kasutatakse eelarvepoliitika mõõtmiseks, hinnanguliselt 12,3 %.

12

(13)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma ekspansiivse panuse 0,1 protsendipunkti SKPst.

13

(14)  Struktuurne eelarvepositsioon (tsükliliselt kohandatud eelarvepositsioon ilma ühekordsete ja ajutiste meetmeteta), mille komisjon on ühiselt kokkulepitud metoodika alusel ümber arvutanud, osutab 2023. aastal struktuursele eelarvepuudujäägile 0,9 % SKPst ja 2024. aastal ülejäägile 0,1 % SKPst.

14

(15)  Esmased netokulud on riiklikult rahastatavad kulud ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta ning need ei hõlma intressikulusid ega tsüklilisi töötuskulusid.

15

(16)  Nõukogu 5. augusti 2022. aasta määrus (EL) 2022/1369, mis käsitleb gaasinõudluse vähendamise koordineeritud meetmeid (ELT L 206, 8.8.2022, lk 1).

16

(17)  Nõukogu 30. märtsi 2023. aasta määrus (EL) 2023/706, millega muudetakse määrust (EL) 2022/1369 seoses gaasinõudluse vähendamise meetmete nõudluse vähendamise perioodi pikendamisega ning nende meetmete rakendamise aruandluse ja seire tõhustamisega (ELT L 93, 31.3.2023, lk 1).

17

(18)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.

18

---

| 1.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/67 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/67

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

14. juuli 2023,

milles käsitletakse Kreeka 2023. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Kreeka 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohta

(2023/C 312/08)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arves nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (3) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu (edaspidi „rahastu“). Rahastust antakse liikmesriikidele rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. Kooskõlas Euroopa poolaasta prioriteetidega aitab rahastu kaasa majanduslikule ja kaasavale taastumisele ning kestlike ja majanduskasvu soodustavate reformide ja investeeringute tegemisele, eelkõige rohe- ja digipööret edendavate reformide ja investeeringute tegemisele, et muuta liikmesriikide majandus vastupidavamaks. Samuti aitab see tugevdada riigi rahandust ning hoogustada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis, parandada territoriaalset ühtekuuluvust liidus ja toetada Euroopa sotsiaalõiguste samba jätkuvat rakendamist. 30. juunil 2022 ajakohastati vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikele 2 rahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust. |
| --- | --- |

(1)

19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (3) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu (edaspidi „rahastu“). Rahastust antakse liikmesriikidele rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. Kooskõlas Euroopa poolaasta prioriteetidega aitab rahastu kaasa majanduslikule ja kaasavale taastumisele ning kestlike ja majanduskasvu soodustavate reformide ja investeeringute tegemisele, eelkõige rohe- ja digipööret edendavate reformide ja investeeringute tegemisele, et muuta liikmesriikide majandus vastupidavamaks. Samuti aitab see tugevdada riigi rahandust ning hoogustada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis, parandada territoriaalset ühtekuuluvust liidus ja toetada Euroopa sotsiaalõiguste samba jätkuvat rakendamist. 30. juunil 2022 ajakohastati vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikele 2 rahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.

| (2) | 22. novembril 2022 võttis komisjon vastu 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2023) algust. 23. märtsil 2023 kiitis Euroopa Ülemkogu heaks 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid, mis on koondunud konkurentsivõimelise kestlikkuse nelja mõõtme ümber. 22. novembril 2022 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka 2023. aasta häiremehhanismi aruande, milles nimetati Kreekat ühe liikmesriigina, kus võib esineda tasakaalustamatus või kus võib esineda oht selle tekkimiseks ja kelle olukorda oleks vaja põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka arvamuse Kreeka 2023. aasta eelarvekava kohta. Komisjon võttis vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2023. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. Nõukogu võttis 16. mail 2023 vastu euroala majanduspoliitikat käsitleva soovituse (4) (edaspidi „2023. aasta euroala käsitlev soovitus“) ja 13. märtsil 2023 ühise tööhõivearuande. |
| --- | --- |

(2)

22. novembril 2022 võttis komisjon vastu 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2023) algust. 23. märtsil 2023 kiitis Euroopa Ülemkogu heaks 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid, mis on koondunud konkurentsivõimelise kestlikkuse nelja mõõtme ümber. 22. novembril 2022 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka 2023. aasta häiremehhanismi aruande, milles nimetati Kreekat ühe liikmesriigina, kus võib esineda tasakaalustamatus või kus võib esineda oht selle tekkimiseks ja kelle olukorda oleks vaja põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka arvamuse Kreeka 2023. aasta eelarvekava kohta. Komisjon võttis vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2023. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. Nõukogu võttis 16. mail 2023 vastu euroala majanduspoliitikat käsitleva soovituse (4) (edaspidi „2023. aasta euroala käsitlev soovitus“) ja 13. märtsil 2023 ühise tööhõivearuande.

| (3) | Kuigi liidu riikide majandus on olnud märkimisväärselt vastupidav, avaldab geopoliitiline kontekst jätkuvalt negatiivset mõju. Kuna liit toetab kindlalt Ukrainat, keskendutakse liidu majandus- ja sotsiaalpoliitika tegevuskavas sellele, et vähendada lühiajalises perspektiivis energiašokkide negatiivset mõju nii haavatavatele leibkondadele kui ka ettevõtetele ning jätkata jõupingutusi, et viia ellu rohe- ja digipööre, toetada kestlikku ja kaasavat majanduskasvu, tagada makromajanduslik stabiilsus ja suurendada vastupidavust keskpikas perspektiivis. Samuti keskendutakse selles jõuliselt liidu konkurentsivõime ja tootlikkuse suurendamisele. |
| --- | --- |

(3)

Kuigi liidu riikide majandus on olnud märkimisväärselt vastupidav, avaldab geopoliitiline kontekst jätkuvalt negatiivset mõju. Kuna liit toetab kindlalt Ukrainat, keskendutakse liidu majandus- ja sotsiaalpoliitika tegevuskavas sellele, et vähendada lühiajalises perspektiivis energiašokkide negatiivset mõju nii haavatavatele leibkondadele kui ka ettevõtetele ning jätkata jõupingutusi, et viia ellu rohe- ja digipööre, toetada kestlikku ja kaasavat majanduskasvu, tagada makromajanduslik stabiilsus ja suurendada vastupidavust keskpikas perspektiivis. Samuti keskendutakse selles jõuliselt liidu konkurentsivõime ja tootlikkuse suurendamisele.

| (4) | 1. veebruaril 2023 avaldas komisjon teatise „Rohelise kokkuleppe tööstuskava kliimaneutraalsuse ajastuks“ (edaspidi „rohelise kokkuleppe tööstuskava“). Rohelise kokkuleppe tööstuskava eesmärk on edendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet ja toetada kiiret üleminekut kliimaneutraalsusele. See täiendab Euroopa rohelise kokkuleppe ja kava „REPowerEU“ raames tehtavaid jõupingutusi. Sellega tahetakse samuti luua keskkond, mis aitaks paremini suurendada liidu tootmisvõimsust nullnetotehnoloogia ja toodete osas, mida on vaja liidu ambitsioonikate kliimaeesmärkide saavutamiseks, samuti tagada juurdepääs asjakohastele kriitilise tähtsusega toorainetele, sealhulgas mitmekesistades hankimist, kasutades parimal viisil liikmesriikide maavarasid ja maksimeerides toorainete ringlussevõttu. Rohelise kokkuleppe tööstuskava põhineb neljal sambal: prognoositav ja lihtsam õigusraamistik, kiirem juurdepääs rahastusele, oskuste edendamine ning avatud kaubandus tarneahelate vastupidavuse tagamiseks. Komisjon avaldas 16. märtsil 2023 ka teatise „ELi pikaajaline konkurentsivõime: pilk 2030. aasta järgsesse aega“, milles on esitatud üheksa üksteist tugevdavat tegurit koos eesmärgiga luua majanduskasvu soodustav õigusraamistik. Teatises seatakse poliitilised prioriteedid, mille eesmärk on aktiivselt tagada struktuursed parandused, sihipärased investeeringud ja reguleerivad meetmed liidu ja selle liikmesriikide pikaajalise konkurentsivõime edendamiseks. Allpool esitatud soovitused aitavad neid prioriteete ellu viia. |
| --- | --- |

(4)

1. veebruaril 2023 avaldas komisjon teatise „Rohelise kokkuleppe tööstuskava kliimaneutraalsuse ajastuks“ (edaspidi „rohelise kokkuleppe tööstuskava“). Rohelise kokkuleppe tööstuskava eesmärk on edendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet ja toetada kiiret üleminekut kliimaneutraalsusele. See täiendab Euroopa rohelise kokkuleppe ja kava „REPowerEU“ raames tehtavaid jõupingutusi. Sellega tahetakse samuti luua keskkond, mis aitaks paremini suurendada liidu tootmisvõimsust nullnetotehnoloogia ja toodete osas, mida on vaja liidu ambitsioonikate kliimaeesmärkide saavutamiseks, samuti tagada juurdepääs asjakohastele kriitilise tähtsusega toorainetele, sealhulgas mitmekesistades hankimist, kasutades parimal viisil liikmesriikide maavarasid ja maksimeerides toorainete ringlussevõttu. Rohelise kokkuleppe tööstuskava põhineb neljal sambal: prognoositav ja lihtsam õigusraamistik, kiirem juurdepääs rahastusele, oskuste edendamine ning avatud kaubandus tarneahelate vastupidavuse tagamiseks. Komisjon avaldas 16. märtsil 2023 ka teatise „ELi pikaajaline konkurentsivõime: pilk 2030. aasta järgsesse aega“, milles on esitatud üheksa üksteist tugevdavat tegurit koos eesmärgiga luua majanduskasvu soodustav õigusraamistik. Teatises seatakse poliitilised prioriteedid, mille eesmärk on aktiivselt tagada struktuursed parandused, sihipärased investeeringud ja reguleerivad meetmed liidu ja selle liikmesriikide pikaajalise konkurentsivõime edendamiseks. Allpool esitatud soovitused aitavad neid prioriteete ellu viia.

| (5) | 2023. aastal jätkub majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta areng kooskõlas rahastu rakendamisega. Taaste- ja vastupidavuskavade täielik rakendamine on jätkuvalt oluline Euroopa poolaasta poliitiliste prioriteetide elluviimiseks, kuna kavades käsitletakse kõiki viimastel aastatel esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019., 2020. ja 2022. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mis on läbi vaadatud või mida on ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21. |
| --- | --- |

(5)

2023. aastal jätkub majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta areng kooskõlas rahastu rakendamisega. Taaste- ja vastupidavuskavade täielik rakendamine on jätkuvalt oluline Euroopa poolaasta poliitiliste prioriteetide elluviimiseks, kuna kavades käsitletakse kõiki viimastel aastatel esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019., 2020. ja 2022. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mis on läbi vaadatud või mida on ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21.

| (6) | 27. veebruaril 2023 vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2023/435 (5) (edaspidi „REPowerEU määrus“) eesmärk on kaotada kiiresti järkjärguliselt liidu sõltuvus Venemaa fossiilkütuste impordist. See aitab tugevdada energiajulgeolekut ja mitmekesistada liidu energiavarustust ning suurendada samal ajal taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, energiasalvestusvõimsust ja energiatõhusust. REPowerEU määrus võimaldab liikmesriikidel lisada oma riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse uue REPowerEU peatüki, et rahastada olulisi reforme ja investeeringuid, mis aitavad saavutada REPowerEU eesmärke. Samuti aitavad kõnealused reformid ja investeeringud suurendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet, nagu on kirjeldatud rohelise kokkuleppe tööstuskavas, ja käsitleda energiaalaseid riigipõhiseid soovitusi, mis esitati liikmesriikidele 2022. aastal ja esitatakse neile asjakohasel juhul ka 2023. aastal. REPowerEU määrusega kehtestatakse uus tagastamatu rahalise toetuse kategooria, mille kaudu saavad liikmesriigid rahastada taaste- ja vastupidavuskavade raames uusi energiaga seotud reforme ja investeeringuid. |
| --- | --- |

(6)

27. veebruaril 2023 vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2023/435 (5) (edaspidi „REPowerEU määrus“) eesmärk on kaotada kiiresti järkjärguliselt liidu sõltuvus Venemaa fossiilkütuste impordist. See aitab tugevdada energiajulgeolekut ja mitmekesistada liidu energiavarustust ning suurendada samal ajal taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, energiasalvestusvõimsust ja energiatõhusust. REPowerEU määrus võimaldab liikmesriikidel lisada oma riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse uue REPowerEU peatüki, et rahastada olulisi reforme ja investeeringuid, mis aitavad saavutada REPowerEU eesmärke. Samuti aitavad kõnealused reformid ja investeeringud suurendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet, nagu on kirjeldatud rohelise kokkuleppe tööstuskavas, ja käsitleda energiaalaseid riigipõhiseid soovitusi, mis esitati liikmesriikidele 2022. aastal ja esitatakse neile asjakohasel juhul ka 2023. aastal. REPowerEU määrusega kehtestatakse uus tagastamatu rahalise toetuse kategooria, mille kaudu saavad liikmesriigid rahastada taaste- ja vastupidavuskavade raames uusi energiaga seotud reforme ja investeeringuid.

| (7) | 8. märtsil 2023 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse eelarvepoliitika suunised 2024. aastaks (edaspidi „8. märtsi 2023. aasta teatis“). Selle eesmärk on toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon tuletas meelde, et stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamine lõpetatakse 2023. aasta lõpus. Komisjon kutsus üles kohaldama 2023.–2024. aastal eelarvepoliitikat, mis tagab võla jätkusuutlikkuse keskpikas perspektiivis ja suurendab kestlikul viisil potentsiaalset majanduskasvu, ning kutsus liikmesriike üles määrama oma 2023. aasta stabiilsus- ja lähenemisprogrammides kindlaks, kuidas eelarvekavadega tagatakse keskpikas perspektiivis eelarvepuudujäägi aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse 3 % sisemajanduse koguproduktist (edaspidi „SKP“) järgimine ning võla usutav ja pidev vähendamine või selle hoidmine usaldusväärsel tasemel. Komisjon kutsus samuti liikmesriike üles kaotama järk-järgult riiklikud eelarvemeetmed, mis on kehtestatud leibkondade ja ettevõtete kaitsmiseks energiahinnašoki eest, ja alustama kõige vähem suunatud meetmetest. Komisjon märkis, et kui uue energiahinnasurve tõttu on vaja toetusmeetmeid pikendada, peaksid liikmesriikide sellised meetmed olema paremini suunatud haavatavatele leibkondadele ja ettevõtetele. Komisjon teatas, et eelarvesoovitused tuleks kvantifitseerida ja diferentseerida. Lisaks, nagu on kavandatud komisjoni 9. novembri 2022. aasta teatises ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniste kohta, sõnastatakse eelarvesoovitused esmaste netokulude põhjal. Komisjon soovitas, et kõik liikmesriigid jätkavad riiklikult rahastatavaid investeeringuid ning tagavad rahastu ning muude liidu vahendite tõhusa kasutamise, eelkõige seoses rohe- ja digipöördega ning vastupidavuseesmärkidega. Komisjon märkis, et teeb nõukogule ettepaneku, et kehtivate õigusnormide kohased ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal. |
| --- | --- |

(7)

8. märtsil 2023 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse eelarvepoliitika suunised 2024. aastaks (edaspidi „8. märtsi 2023. aasta teatis“). Selle eesmärk on toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon tuletas meelde, et stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamine lõpetatakse 2023. aasta lõpus. Komisjon kutsus üles kohaldama 2023.–2024. aastal eelarvepoliitikat, mis tagab võla jätkusuutlikkuse keskpikas perspektiivis ja suurendab kestlikul viisil potentsiaalset majanduskasvu, ning kutsus liikmesriike üles määrama oma 2023. aasta stabiilsus- ja lähenemisprogrammides kindlaks, kuidas eelarvekavadega tagatakse keskpikas perspektiivis eelarvepuudujäägi aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse 3 % sisemajanduse koguproduktist (edaspidi „SKP“) järgimine ning võla usutav ja pidev vähendamine või selle hoidmine usaldusväärsel tasemel. Komisjon kutsus samuti liikmesriike üles kaotama järk-järgult riiklikud eelarvemeetmed, mis on kehtestatud leibkondade ja ettevõtete kaitsmiseks energiahinnašoki eest, ja alustama kõige vähem suunatud meetmetest. Komisjon märkis, et kui uue energiahinnasurve tõttu on vaja toetusmeetmeid pikendada, peaksid liikmesriikide sellised meetmed olema paremini suunatud haavatavatele leibkondadele ja ettevõtetele. Komisjon teatas, et eelarvesoovitused tuleks kvantifitseerida ja diferentseerida. Lisaks, nagu on kavandatud komisjoni 9. novembri 2022. aasta teatises ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniste kohta, sõnastatakse eelarvesoovitused esmaste netokulude põhjal. Komisjon soovitas, et kõik liikmesriigid jätkavad riiklikult rahastatavaid investeeringuid ning tagavad rahastu ning muude liidu vahendite tõhusa kasutamise, eelkõige seoses rohe- ja digipöördega ning vastupidavuseesmärkidega. Komisjon märkis, et teeb nõukogule ettepaneku, et kehtivate õigusnormide kohased ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal.

| (8) | 26. aprillil 2023 esitas komisjon seadusandlikud ettepanekud liidu majanduse juhtimise eeskirjade põhjalikuks reformimiseks. Ettepanekute põhieesmärk on parandada valitsemissektori võla jätkusuutlikkust ning edendada reformide ja investeeringute kaudu kõigis liikmesriikides kestlikku ja kaasavat majanduskasvu. Komisjon soovib ettepanekutega suurendada riikide isevastutust, lihtsustada raamistikku ja keskenduda enam keskpikale perioodile, millega kaasneb tõhus ja ühtsem täitmise tagamine. ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniseid käsitlevate nõukogu 14. märtsi 2023. aasta järelduste kohaselt on eesmärk viia seadusandlik töö lõpule 2023. aastal. |
| --- | --- |

(8)

26. aprillil 2023 esitas komisjon seadusandlikud ettepanekud liidu majanduse juhtimise eeskirjade põhjalikuks reformimiseks. Ettepanekute põhieesmärk on parandada valitsemissektori võla jätkusuutlikkust ning edendada reformide ja investeeringute kaudu kõigis liikmesriikides kestlikku ja kaasavat majanduskasvu. Komisjon soovib ettepanekutega suurendada riikide isevastutust, lihtsustada raamistikku ja keskenduda enam keskpikale perioodile, millega kaasneb tõhus ja ühtsem täitmise tagamine. ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniseid käsitlevate nõukogu 14. märtsi 2023. aasta järelduste kohaselt on eesmärk viia seadusandlik töö lõpule 2023. aastal.

| (9) | 27. aprillil 2021 esitas Kreeka vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas sätestatud hindamissuunistega. 13. juulil 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse, millega kiidetakse heaks Kreeka taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnang (6). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Kreeka on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjaomased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud. |
| --- | --- |

(9)

27. aprillil 2021 esitas Kreeka vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas sätestatud hindamissuunistega. 13. juulil 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse, millega kiidetakse heaks Kreeka taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnang (6). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Kreeka on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjaomased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud.

| (10) | 2. mail 2023 esitas Kreeka oma 2023. aasta riikliku reformikava ja 29. aprillil 2023 oma 2023. aasta stabiilsusprogrammi kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 4 lõikega 1. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2023. aasta riiklik reformikava ka Kreeka kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava täitmisel tehtud edusammude kohta. |
| --- | --- |

(10)

2. mail 2023 esitas Kreeka oma 2023. aasta riikliku reformikava ja 29. aprillil 2023 oma 2023. aasta stabiilsusprogrammi kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 4 lõikega 1. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2023. aasta riiklik reformikava ka Kreeka kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava täitmisel tehtud edusammude kohta.

| (11) | 24. mail 2023 avaldas komisjon Kreeka kohta 2023. aasta riigiaruande. Selles hinnati Kreeka edusamme nõukogu poolt aastatel 2019–2022 vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti kokkuvõte sellest, kuidas Kreeka on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Kõnealuse analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega. Samuti hinnati Kreeka edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kestliku arengu eesmärkide saavutamisel. |
| --- | --- |

(11)

24. mail 2023 avaldas komisjon Kreeka kohta 2023. aasta riigiaruande. Selles hinnati Kreeka edusamme nõukogu poolt aastatel 2019–2022 vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti kokkuvõte sellest, kuidas Kreeka on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Kõnealuse analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega. Samuti hinnati Kreeka edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

| (12) | Komisjon tegi määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Kreeka kohta põhjaliku analüüsi ja avaldas selle tulemused 24. mail 2023. Komisjon jõudis järeldusele, et Kreekas esineb ülemäärane makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige on vähenenud valitsemissektori suure võla ja viivislaenude suure osakaaluga seotud haavatavus suure töötuse määra kontekstis, kuid riigi välispositsioon on halvenenud. Üks peamine mure on see, et hoolimata turismitulu taastumisest suurenes jooksevkonto puudujääk 2022. aastal märkimisväärselt, mis oli tingitud ka kogu liitu hõlmavast energiahindade järsust tõusust. Kuigi prognoositakse, et see väheneb käesoleval ja järgmisel aastal, jääb jooksevkonto puudujääk tunduvalt kõrgemale tasemest, mis aitaks tagada rahvusvahelise netoinvesteerimispositsiooni püsiva paranemise. Kuigi Kreeka valitsemissektori võla suhe SKPsse on endiselt liidu suurim, kahanes see 2022. aastal tänu tugevale SKP nominaalkasvule märkimisväärselt ning peaks 2023. ja 2024. aastal veelgi vähenema. Viivislaenude maht vähenes eelmisel aastal järsult tänu varasematel aastatel tehtud ulatuslikele kärbetele, kuid see on võrreldes liidu keskmise tasemega endiselt suur ja kahjustab jätkuvalt pankade kasumlikkust ja nende laenuandmisvõimet, mis omakorda pärsib kapitali suurendamist ja majanduse tootlikkuse kasvu. Poliitikameetmed on aidanud vähendada tasakaalustamatust ning taaste- ja vastupidavuskava rakendamine on hea võimalus kõrvaldada allesjäänud struktuursed puudused. Siiski tuleks teha täiendavaid jõupingutusi, eelkõige selleks, et tagada maksebilansi paranemine ja viivislaenude jätkuv vähenemine, sealhulgas võlgade tõhusama sissenõudmise ja teiseste viivislaenude turu parandamise kaudu. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon tegi määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Kreeka kohta põhjaliku analüüsi ja avaldas selle tulemused 24. mail 2023. Komisjon jõudis järeldusele, et Kreekas esineb ülemäärane makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige on vähenenud valitsemissektori suure võla ja viivislaenude suure osakaaluga seotud haavatavus suure töötuse määra kontekstis, kuid riigi välispositsioon on halvenenud. Üks peamine mure on see, et hoolimata turismitulu taastumisest suurenes jooksevkonto puudujääk 2022. aastal märkimisväärselt, mis oli tingitud ka kogu liitu hõlmavast energiahindade järsust tõusust. Kuigi prognoositakse, et see väheneb käesoleval ja järgmisel aastal, jääb jooksevkonto puudujääk tunduvalt kõrgemale tasemest, mis aitaks tagada rahvusvahelise netoinvesteerimispositsiooni püsiva paranemise. Kuigi Kreeka valitsemissektori võla suhe SKPsse on endiselt liidu suurim, kahanes see 2022. aastal tänu tugevale SKP nominaalkasvule märkimisväärselt ning peaks 2023. ja 2024. aastal veelgi vähenema. Viivislaenude maht vähenes eelmisel aastal järsult tänu varasematel aastatel tehtud ulatuslikele kärbetele, kuid see on võrreldes liidu keskmise tasemega endiselt suur ja kahjustab jätkuvalt pankade kasumlikkust ja nende laenuandmisvõimet, mis omakorda pärsib kapitali suurendamist ja majanduse tootlikkuse kasvu. Poliitikameetmed on aidanud vähendada tasakaalustamatust ning taaste- ja vastupidavuskava rakendamine on hea võimalus kõrvaldada allesjäänud struktuursed puudused. Siiski tuleks teha täiendavaid jõupingutusi, eelkõige selleks, et tagada maksebilansi paranemine ja viivislaenude jätkuv vähenemine, sealhulgas võlgade tõhusama sissenõudmise ja teiseste viivislaenude turu parandamise kaudu.

| (13) | Eurostati kinnitatud andmete kohaselt vähenes Kreeka valitsemissektori eelarvepuudujääk 7,1 %-lt SKPst 2021. aastal 2,3 %-le SKPst 2022. aastal, samas kui valitsemissektori võlg vähenes 194,6 %-lt SKPst 2021. aasta lõpus 171,3 %-le SKPst 2022. aasta lõpus. |
| --- | --- |

(13)

Eurostati kinnitatud andmete kohaselt vähenes Kreeka valitsemissektori eelarvepuudujääk 7,1 %-lt SKPst 2021. aastal 2,3 %-le SKPst 2022. aastal, samas kui valitsemissektori võlg vähenes 194,6 %-lt SKPst 2021. aasta lõpus 171,3 %-le SKPst 2022. aasta lõpus.

| (14) | Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud eelarvepoliitilised meetmed, mis on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. 2022. aastal hõlmasid sellised kulusid suurendavad eelarvepoliitilised meetmed elektritoetusi leibkondadele ja ettevõtetele ning täiendavaid sotsiaalhüvitisi haavatavatele leibkondadele. Nende meetmete kulusid aitasid osaliselt tasakaalustada energiatootjate ja -tarnijate ootamatule kasumile kehtestatud uued maksud, nimelt elektritootjatele kehtestatud hinnalagi ja elektritootjatele kehtestatud erakorraline maks, mida kohaldati alates 2021. aasta oktoobrist kuni 2022. aasta juunini. Komisjoni hinnangul oli kõnealuste meetmete eelarveline netokulu 2022. aastal 2,5 % SKPst. Samal ajal vähenesid COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete hinnangulised kulud 6,5 %-lt SKPst 2021. aastal 1,5 %-le SKPst 2022. aastal. |
| --- | --- |

(14)

Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud eelarvepoliitilised meetmed, mis on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. 2022. aastal hõlmasid sellised kulusid suurendavad eelarvepoliitilised meetmed elektritoetusi leibkondadele ja ettevõtetele ning täiendavaid sotsiaalhüvitisi haavatavatele leibkondadele. Nende meetmete kulusid aitasid osaliselt tasakaalustada energiatootjate ja -tarnijate ootamatule kasumile kehtestatud uued maksud, nimelt elektritootjatele kehtestatud hinnalagi ja elektritootjatele kehtestatud erakorraline maks, mida kohaldati alates 2021. aasta oktoobrist kuni 2022. aasta juunini. Komisjoni hinnangul oli kõnealuste meetmete eelarveline netokulu 2022. aastal 2,5 % SKPst. Samal ajal vähenesid COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete hinnangulised kulud 6,5 %-lt SKPst 2021. aastal 1,5 %-le SKPst 2022. aastal.

| (15) | 18. juunil 2021 soovitas nõukogu Kreekal (7) kasutada 2022. aastal taaste- ja vastupidavusrahastut, et rahastada majanduse taastumist toetavaid lisainvesteeringuid, järgides samal ajal konservatiivset eelarvepoliitikat. Lisaks soovitas nõukogu Kreekal säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud. |
| --- | --- |

(15)

18. juunil 2021 soovitas nõukogu Kreekal (7) kasutada 2022. aastal taaste- ja vastupidavusrahastut, et rahastada majanduse taastumist toetavaid lisainvesteeringuid, järgides samal ajal konservatiivset eelarvepoliitikat. Lisaks soovitas nõukogu Kreekal säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud.

| (16) | Komisjoni hinnangul oli eelarvepoliitika (8) 2022. aastal toetav (‒ 1,0 % SKPst). Nagu nõukogu soovitas, jätkas Kreeka majanduse taastamise toetamist rahastust rahastatavate investeeringutega. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatud kulude maht oli 2022. aastal 2,1 % SKPst (2021. aastal 2,6 % SKPst). Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulude vähenemine 2022. aastal oli tingitud sellest, et eelmise programmitöö perioodi projektid hakkasid järk-järgult lõpule jõudma, kuid uue programmitöö perioodiga seotud investeeringud ei ole veel hoogu sisse saanud. Riiklikult rahastatavad investeeringud andsid eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,6 protsendipunkti (9). Seega säilitas Kreeka riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu nõukogu soovitas. Samal ajal andis riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,6 protsendipunkti. See märkimisväärne ekspansiivne panus hõlmas energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud eelarvepoliitiliste meetmete täiendavat mõju (täiendav eelarveline netokulu 2 % SKPst). Seega piiras Kreeka piisavalt riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasvu. |
| --- | --- |

(16)

Komisjoni hinnangul oli eelarvepoliitika (8) 2022. aastal toetav (‒ 1,0 % SKPst). Nagu nõukogu soovitas, jätkas Kreeka majanduse taastamise toetamist rahastust rahastatavate investeeringutega. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatud kulude maht oli 2022. aastal 2,1 % SKPst (2021. aastal 2,6 % SKPst). Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulude vähenemine 2022. aastal oli tingitud sellest, et eelmise programmitöö perioodi projektid hakkasid järk-järgult lõpule jõudma, kuid uue programmitöö perioodiga seotud investeeringud ei ole veel hoogu sisse saanud. Riiklikult rahastatavad investeeringud andsid eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,6 protsendipunkti (9). Seega säilitas Kreeka riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu nõukogu soovitas. Samal ajal andis riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,6 protsendipunkti. See märkimisväärne ekspansiivne panus hõlmas energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud eelarvepoliitiliste meetmete täiendavat mõju (täiendav eelarveline netokulu 2 % SKPst). Seega piiras Kreeka piisavalt riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasvu.

| (17) | 2023. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2023. aastal kooskõlas komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis märgituga ja pärast seda soodsam. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2023. aastal 2,3 % ja 2024. aastal 3 %. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv 2023. aastal suurem (2,4 %) ja 2024. aastal väiksem (1,9 %), mis on peamiselt tingitud erinevustest investeerimistegevusega seotud eelduste ja välissektori panuse vahel. 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositakse suuremat kapitali kogumahutust põhivarasse, eriti 2024. aastal, ning komisjon eeldab, et kaupade import jääb ametiasutuste prognoositust suuremaks. |
| --- | --- |

(17)

2023. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2023. aastal kooskõlas komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis märgituga ja pärast seda soodsam. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2023. aastal 2,3 % ja 2024. aastal 3 %. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv 2023. aastal suurem (2,4 %) ja 2024. aastal väiksem (1,9 %), mis on peamiselt tingitud erinevustest investeerimistegevusega seotud eelduste ja välissektori panuse vahel. 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositakse suuremat kapitali kogumahutust põhivarasse, eriti 2024. aastal, ning komisjon eeldab, et kaupade import jääb ametiasutuste prognoositust suuremaks.

| (18) | Valitsus prognoosib oma 2023. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk väheneb 2023. aastal 1,8 %-le SKPst. Puudujäägi vähenemine 2023. aastal kajastab peamiselt pandeemiaga seotud eelarvemeetmete järkjärgulist kaotamist, energiaalaste meetmetega seotud kulude vähenemist ning majanduskasvust tulenevat tulude suurenemist. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 171,3 %-lt SKPst 2022. aasta lõpus 162,6 %-le SKPst 2023. aasta lõpus. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarvepuudujääk 2023. aastal 1,3 % SKPst. See on 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud puudujäägist väiksem, eelkõige tänu makromajanduslikele eeldustele, mis lõid maksubaaside jaoks soodsamad arengusuundumused, sealhulgas muutused majanduskasvu struktuuris ja sotsiaalvaldkonna eelarvega seotud kulude vähenemine, mis on kooskõlas viimastel aastatel täheldatud süsteemse alakulutamisega. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2023. aasta lõpus madalam (160,2 %). Erinevus tuleneb peamiselt suuremast SKP nominaalkasvust ja vähemal määral ka komisjoni prognoositust madalamast valitsemissektori eelarvepuudujäägist. |
| --- | --- |

(18)

Valitsus prognoosib oma 2023. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk väheneb 2023. aastal 1,8 %-le SKPst. Puudujäägi vähenemine 2023. aastal kajastab peamiselt pandeemiaga seotud eelarvemeetmete järkjärgulist kaotamist, energiaalaste meetmetega seotud kulude vähenemist ning majanduskasvust tulenevat tulude suurenemist. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 171,3 %-lt SKPst 2022. aasta lõpus 162,6 %-le SKPst 2023. aasta lõpus. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarvepuudujääk 2023. aastal 1,3 % SKPst. See on 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud puudujäägist väiksem, eelkõige tänu makromajanduslikele eeldustele, mis lõid maksubaaside jaoks soodsamad arengusuundumused, sealhulgas muutused majanduskasvu struktuuris ja sotsiaalvaldkonna eelarvega seotud kulude vähenemine, mis on kooskõlas viimastel aastatel täheldatud süsteemse alakulutamisega. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2023. aasta lõpus madalam (160,2 %). Erinevus tuleneb peamiselt suuremast SKP nominaalkasvust ja vähemal määral ka komisjoni prognoositust madalamast valitsemissektori eelarvepuudujäägist.

| (19) | 2023. aastal peaksid valitsemissektori eelarvepositsiooni jätkuvalt mõjutama eelarvemeetmed, mida on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. Need hõlmavad 2022. aastast pikendatud meetmeid, eelkõige leibkondadele ja ettevõtetele makstavaid elektritoetusi. Kõnealuste meetmetega seotud kulusid aitavad ka edaspidi osaliselt tasakaalustada energiatarnijate ootamatule kasumile kehtestatud maksud, nimelt elektritootjatele kehtestatud hinnalagi ja rafineerimistehaste solidaarsusmaks. Neid tulusid arvesse võttes on komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt toetusmeetmete eelarveline netokulu 2023. aastal 0,2 % SKPst (10). Enamik 2023. aasta meetmeid ei näi olevat suunatud kõige haavatavamatele leibkondadele või ettevõtetele ega säilita täielikult hinnasignaali energianõudluse vähendamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks. Seepärast moodustavad suunatud toetusmeetmed, mida võetakse arvesse nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovituse (11) järgimise hindamisel, komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt 2023. aastal 0,1 % SKPst (võrreldes 0,5 %ga SKPst 2022. aastal). Lisaks peaks 2023. aasta valitsemissektori eelarvepositsioon paranema tänu COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete järkjärgulisele kaotamisele, hinnangute kohaselt mahus 1,5 % SKPst. |
| --- | --- |

(19)

2023. aastal peaksid valitsemissektori eelarvepositsiooni jätkuvalt mõjutama eelarvemeetmed, mida on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. Need hõlmavad 2022. aastast pikendatud meetmeid, eelkõige leibkondadele ja ettevõtetele makstavaid elektritoetusi. Kõnealuste meetmetega seotud kulusid aitavad ka edaspidi osaliselt tasakaalustada energiatarnijate ootamatule kasumile kehtestatud maksud, nimelt elektritootjatele kehtestatud hinnalagi ja rafineerimistehaste solidaarsusmaks. Neid tulusid arvesse võttes on komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt toetusmeetmete eelarveline netokulu 2023. aastal 0,2 % SKPst (10). Enamik 2023. aasta meetmeid ei näi olevat suunatud kõige haavatavamatele leibkondadele või ettevõtetele ega säilita täielikult hinnasignaali energianõudluse vähendamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks. Seepärast moodustavad suunatud toetusmeetmed, mida võetakse arvesse nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovituse (11) järgimise hindamisel, komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt 2023. aastal 0,1 % SKPst (võrreldes 0,5 %ga SKPst 2022. aastal). Lisaks peaks 2023. aasta valitsemissektori eelarvepositsioon paranema tänu COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete järkjärgulisele kaotamisele, hinnangute kohaselt mahus 1,5 % SKPst.

| (20) | Oma 12. juuli 2022. aasta soovituses soovitas nõukogu Kreekal tagada 2023. aastal konservatiivse eelarvepoliitika, eelkõige piirates riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasvu nii, et see oleks allpool keskpika perioodi potentsiaalset SKP kasvu, (12) võttes arvesse jätkuvat ajutist ja sihipärast toetust leibkondadele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Samal ajal peaks Kreeka olema valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Samuti soovitati Kreekal suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades rahastut ja muid liidu vahendeid. |
| --- | --- |

(20)

Oma 12. juuli 2022. aasta soovituses soovitas nõukogu Kreekal tagada 2023. aastal konservatiivse eelarvepoliitika, eelkõige piirates riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasvu nii, et see oleks allpool keskpika perioodi potentsiaalset SKP kasvu, (12) võttes arvesse jätkuvat ajutist ja sihipärast toetust leibkondadele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Samal ajal peaks Kreeka olema valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Samuti soovitati Kreekal suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades rahastut ja muid liidu vahendeid.

| (21) | Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika 2023. aastal kiire inflatsiooni tingimustes üldjoontes neutraalne (‒ 0,2 % SKPst). See järgneb 2022. aasta ekspansiivsele eelarvepoliitikale (‒ 1,0 % SKPst). Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) peaks andma 2023. aastal eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,3 % SKPst. Seega on riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude prognoositud kasv nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitusega kooskõlas. Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude prognoositav pärssiv panus on peamiselt tingitud sellest, et leibkondadele ja ettevõtetele energiahindade tõusu tõttu ette nähtud (suunatud ja suunamata) toetusmeetmete kulud on vähenenud (2,3 % SKPst). Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasvu (ilma uute tulumeetmeteta) peamine põhjus on sotsiaalkulutuste suurenemine. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulude maht on 2023. aastal 2,5 % SKPst, samas kui riiklikult rahastatavad investeeringud annavad eelarvepoliitikasse neutraalse panuse 0,0 protsendipunkti (13). Seega kavatseb Kreeka rahastada täiendavaid investeeringuid rahastust ja muudest liidu vahenditest ning säilitab prognoosi kohaselt riiklikult rahastatavad investeeringud. Kreeka kavatseb rahastada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, näiteks 8 000 elektrisõidukitele mõeldud üldkasutatava laadimispunkti paigaldamine olulisematesse linna- ja linnalähipiirkondadesse, avaliku halduse digitaliseerimine ja paremate elektriühenduste tagamine saartega. |
| --- | --- |

(21)

Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika 2023. aastal kiire inflatsiooni tingimustes üldjoontes neutraalne (‒ 0,2 % SKPst). See järgneb 2022. aasta ekspansiivsele eelarvepoliitikale (‒ 1,0 % SKPst). Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) peaks andma 2023. aastal eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,3 % SKPst. Seega on riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude prognoositud kasv nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitusega kooskõlas. Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude prognoositav pärssiv panus on peamiselt tingitud sellest, et leibkondadele ja ettevõtetele energiahindade tõusu tõttu ette nähtud (suunatud ja suunamata) toetusmeetmete kulud on vähenenud (2,3 % SKPst). Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasvu (ilma uute tulumeetmeteta) peamine põhjus on sotsiaalkulutuste suurenemine. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulude maht on 2023. aastal 2,5 % SKPst, samas kui riiklikult rahastatavad investeeringud annavad eelarvepoliitikasse neutraalse panuse 0,0 protsendipunkti (13). Seega kavatseb Kreeka rahastada täiendavaid investeeringuid rahastust ja muudest liidu vahenditest ning säilitab prognoosi kohaselt riiklikult rahastatavad investeeringud. Kreeka kavatseb rahastada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, näiteks 8 000 elektrisõidukitele mõeldud üldkasutatava laadimispunkti paigaldamine olulisematesse linna- ja linnalähipiirkondadesse, avaliku halduse digitaliseerimine ja paremate elektriühenduste tagamine saartega.

| (22) | 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk 2024. aastal vähenema 0,8 %-le SKPst. Eelarvepuudujäägi vähenemine 2024. aastal tuleneb peamiselt ülejäänud energiatoetus- ja muude meetmete järkjärgulisest kaotamisest ning tulude suurenemisest tänu tugevale majanduskasvule. Vastavalt 2023. aasta stabiilsusprogrammile prognoositakse, et valitsemissektori võla suhe SKPsse väheneb 2024. aasta lõpus 150,8 %ni. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk moodustab 2024. aastal 0,6 % SKPst. See on 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud puudujäägist väiksem, mis on peamiselt tingitud sotsiaalvaldkonna eelarve täitmisega seotud eeldustest, eelkõige sotsiaaltoetustele ja pensionidele tehtavate kulutuste vähenemisest. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2024. aasta lõpus kõrgem (154,5 %). |
| --- | --- |

(22)

2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk 2024. aastal vähenema 0,8 %-le SKPst. Eelarvepuudujäägi vähenemine 2024. aastal tuleneb peamiselt ülejäänud energiatoetus- ja muude meetmete järkjärgulisest kaotamisest ning tulude suurenemisest tänu tugevale majanduskasvule. Vastavalt 2023. aasta stabiilsusprogrammile prognoositakse, et valitsemissektori võla suhe SKPsse väheneb 2024. aasta lõpus 150,8 %ni. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk moodustab 2024. aastal 0,6 % SKPst. See on 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud puudujäägist väiksem, mis on peamiselt tingitud sotsiaalvaldkonna eelarve täitmisega seotud eeldustest, eelkõige sotsiaaltoetustele ja pensionidele tehtavate kulutuste vähenemisest. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2024. aasta lõpus kõrgem (154,5 %).

| (23) | 2023. aasta stabiilsusprogrammis nähakse ette kõigi energiatoetusmeetmete järkjärguline kaotamine 2024. aastal. Ka komisjon eeldab energiatoetusmeetmete täielikku järkjärgulist kaotamist 2024. aastal. See sõltub eeldusest, et energiahinnad ei tõuse uuesti. |
| --- | --- |

(23)

2023. aasta stabiilsusprogrammis nähakse ette kõigi energiatoetusmeetmete järkjärguline kaotamine 2024. aastal. Ka komisjon eeldab energiatoetusmeetmete täielikku järkjärgulist kaotamist 2024. aastal. See sõltub eeldusest, et energiahinnad ei tõuse uuesti.

| (24) | Määrusega (EÜ) nr 1466/97 on seatud struktuurse eelarvepositsiooni iga-aastase parandamise sihtmärgiks 0,5 % SKPst, (14) et liikuda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas. Võttes arvesse riigi rahanduse jätkusuutlikkuse kaalutlusi, oleks komisjoni hinnangul asjakohane parandada struktuurset eelarvepositsiooni 2024. aastal vähemalt 0,3 % SKPst. Sellise paranemise tagamiseks ning kooskõlas komisjoni metoodikaga ei tohiks riiklikult rahastatavate esmaste netokulude (15) kasv 2024. aastal ületada 2,6 %, nagu on kajastatud käesolevas soovituses. See aitab tugevdada ka välispositsiooni. Samal ajal tuleks ülejäänud energiatoetusmeetmed (komisjoni praeguse hinnangu kohaselt 0,2 % SKPst 2023. aastal) sõltuvalt energiaturu suundumustest järk-järgult kaotada, alustades kõige vähem suunatud meetmetest, ning sellest tulenevat kokkuhoidu tuleks kasutada valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamiseks. |
| --- | --- |

(24)

Määrusega (EÜ) nr 1466/97 on seatud struktuurse eelarvepositsiooni iga-aastase parandamise sihtmärgiks 0,5 % SKPst, (14) et liikuda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas. Võttes arvesse riigi rahanduse jätkusuutlikkuse kaalutlusi, oleks komisjoni hinnangul asjakohane parandada struktuurset eelarvepositsiooni 2024. aastal vähemalt 0,3 % SKPst. Sellise paranemise tagamiseks ning kooskõlas komisjoni metoodikaga ei tohiks riiklikult rahastatavate esmaste netokulude (15) kasv 2024. aastal ületada 2,6 %, nagu on kajastatud käesolevas soovituses. See aitab tugevdada ka välispositsiooni. Samal ajal tuleks ülejäänud energiatoetusmeetmed (komisjoni praeguse hinnangu kohaselt 0,2 % SKPst 2023. aastal) sõltuvalt energiaturu suundumustest järk-järgult kaotada, alustades kõige vähem suunatud meetmetest, ning sellest tulenevat kokkuhoidu tuleks kasutada valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamiseks.

| (25) | Eeldades, et poliitikat ei muudeta, prognoositakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et riiklikult rahastatavad esmased netokulud kasvavad 2024. aastal 0,7 %, mis on soovitatud kasvumäärast vähem. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis esitatud kohandus on suurem kui energiatoetusmeetmete täielikust järkjärgulisest kaotamisest tulenev kokkuhoid. |
| --- | --- |

(25)

Eeldades, et poliitikat ei muudeta, prognoositakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et riiklikult rahastatavad esmased netokulud kasvavad 2024. aastal 0,7 %, mis on soovitatud kasvumäärast vähem. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis esitatud kohandus on suurem kui energiatoetusmeetmete täielikust järkjärgulisest kaotamisest tulenev kokkuhoid.

| (26) | 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaksid valitsemissektori investeeringud suurenema 4,8 %-lt SKPst 2023. aastal 5,4 %-le SKPst 2024. aastal. Suuremad investeeringud kajastavad pisut väiksemaid riiklikult rahastatavaid investeeringuid ja suuremaid liidu rahastatavaid investeeringuid, seda eelkõige rahastu kaudu. 2023. aasta stabiilsusprogrammis osutatakse reformidele ja investeeringutele, mis peaksid aitama kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkusele ning kestlikule ja kaasavale majanduskasvule. Kõnealused reformid ja investeeringud hõlmavad suure lisandväärtusega investeeringuid ning rohe- ja digipöörde ning energiasüsteemi ümberkujundamisega seotud struktuurireforme, mis on samuti osa taaste- ja vastupidavuskavast. |
| --- | --- |

(26)

2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaksid valitsemissektori investeeringud suurenema 4,8 %-lt SKPst 2023. aastal 5,4 %-le SKPst 2024. aastal. Suuremad investeeringud kajastavad pisut väiksemaid riiklikult rahastatavaid investeeringuid ja suuremaid liidu rahastatavaid investeeringuid, seda eelkõige rahastu kaudu. 2023. aasta stabiilsusprogrammis osutatakse reformidele ja investeeringutele, mis peaksid aitama kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkusele ning kestlikule ja kaasavale majanduskasvule. Kõnealused reformid ja investeeringud hõlmavad suure lisandväärtusega investeeringuid ning rohe- ja digipöörde ning energiasüsteemi ümberkujundamisega seotud struktuurireforme, mis on samuti osa taaste- ja vastupidavuskavast.

| (27) | 2023. aasta stabiilsusprogrammis on esitatud keskpika perioodi eelarvekava aastani 2026. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk vähenema 0,5 %-le SKPst 2025. aastal ja 0,1 %-le SKPst 2026. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääk peaks seega jääma programmiperioodi jooksul alla 3 % SKPst. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 150,8 %-lt SKPst 2024. aasta lõpus 135,2 %-le SKPst 2026. aasta lõpuks. |
| --- | --- |

(27)

2023. aasta stabiilsusprogrammis on esitatud keskpika perioodi eelarvekava aastani 2026. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk vähenema 0,5 %-le SKPst 2025. aastal ja 0,1 %-le SKPst 2026. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääk peaks seega jääma programmiperioodi jooksul alla 3 % SKPst. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 150,8 %-lt SKPst 2024. aasta lõpus 135,2 %-le SKPst 2026. aasta lõpuks.

| (28) | Lähtuvalt parimatest tavadest ning taaste- ja vastupidavuskava raames tehtud reformidest, võivad investeerimispuudujääki aidata lahendada Kreeka maksupoliitika raamistikus tehtavad muudatused. Täpsemalt võib laiema maksualaste eelotsuste süsteemi kasutuselevõtt suurendada õiguskindlust investorite jaoks ning toetada maksusüsteemi lihtsustamiseks võetavaid meetmeid. Maksusüsteemi läbivaatamine võib aidata suurendada ka iseenda tööandjate maksubaasi ja toetada investeeringuid. Maksukuulekust saaks parandada, laiendades elektrooniliste maksete kohaldamist ja kasutades varasemast rohkem elektroonilistest maksetest pärinevat teavet, võttes eelkõige arvesse hiljutisi tõendeid selle kohta, et lõhe tuludeklaratsioonis näidatud madalate sissetulekute ja iseenda tööandjate käibe ilmselge kiire kasvu vahel on üha suurenenud. Selleks võiks eelkõige paremini ära kasutada teavet, mis pärineb sihtrühma kuuluvate kutsealade esindajatele tehtavatest elektroonilistest maksetest. Kõnealuse eesmärgi saavutamisele peaks kaasa aitama avaliku sektori tulude sõltumatus asutuses praegu käimasolev digipööre. Samas on oluline asjaomase asutuse tegevuslikku sõltumatust oma personali- ja IT-taristu haldamisel ja arendamisel veelgi suurendada, võttes arvesse kogu maailmas maksusüsteemide ees seisvaid probleeme. |
| --- | --- |

(28)

Lähtuvalt parimatest tavadest ning taaste- ja vastupidavuskava raames tehtud reformidest, võivad investeerimispuudujääki aidata lahendada Kreeka maksupoliitika raamistikus tehtavad muudatused. Täpsemalt võib laiema maksualaste eelotsuste süsteemi kasutuselevõtt suurendada õiguskindlust investorite jaoks ning toetada maksusüsteemi lihtsustamiseks võetavaid meetmeid. Maksusüsteemi läbivaatamine võib aidata suurendada ka iseenda tööandjate maksubaasi ja toetada investeeringuid. Maksukuulekust saaks parandada, laiendades elektrooniliste maksete kohaldamist ja kasutades varasemast rohkem elektroonilistest maksetest pärinevat teavet, võttes eelkõige arvesse hiljutisi tõendeid selle kohta, et lõhe tuludeklaratsioonis näidatud madalate sissetulekute ja iseenda tööandjate käibe ilmselge kiire kasvu vahel on üha suurenenud. Selleks võiks eelkõige paremini ära kasutada teavet, mis pärineb sihtrühma kuuluvate kutsealade esindajatele tehtavatest elektroonilistest maksetest. Kõnealuse eesmärgi saavutamisele peaks kaasa aitama avaliku sektori tulude sõltumatus asutuses praegu käimasolev digipööre. Samas on oluline asjaomase asutuse tegevuslikku sõltumatust oma personali- ja IT-taristu haldamisel ja arendamisel veelgi suurendada, võttes arvesse kogu maailmas maksusüsteemide ees seisvaid probleeme.

| (29) | Kreeka on jätkuvalt võtnud meetmeid oma avaliku halduse ajakohastamiseks, kuid selle üldine tulemuslikkus on endiselt suhteliselt madal. Pärast 2010. aastat tehtud suurte kohanduste järel on avalike haldusasutuste suurus ja kulud viidud üldjoontes vastavusse liidu keskmisega. Kreeka palgakulud püsisid 2022. aastal stabiilsena (10,8 % SKPst), mis on veidi kõrgem liidu keskmisest (10,2 % SKPst). Nende saavutuste kinnistamiseks on oluline jätkata ühtse palgaastmestiku kohaldamist ja säilitada praegune töötajate arv, järgides alaliste töötajate puhul ainult lahkuva töötaja asemele uue töötaja värbamise põhimõtet ning 2022. aastal ajutiste töötajate arvule kehtestatud ülempiiri. Taaste- ja vastupidavuskava sisaldab meetmeid, mille eesmärk on suurendada avaliku halduse tulemuslikkust, keskendudes eelkõige digiteenuste täiustamisele. Samas ei ole endiselt suudetud lahendada kõrgelt kvalifitseeritud töötajate ligimeelitamise ja säilitamisega seotud küsimusi. Probleemi lahendamiseks võiks rakendada struktuurset lähemist, võttes kasutusele konkreetsete tööülesannete või asutuste jaoks mõeldud sihtotstarbelised/täiendavad palgaastmestikud ning konkreetse hüvitiste süsteemi, mis on uue personalijuhtimise süsteemi lahutamatu osa, tagades samas ühtse palgaastmestiku terviklikkuse ja palgakulude üldmahu. |
| --- | --- |

(29)

Kreeka on jätkuvalt võtnud meetmeid oma avaliku halduse ajakohastamiseks, kuid selle üldine tulemuslikkus on endiselt suhteliselt madal. Pärast 2010. aastat tehtud suurte kohanduste järel on avalike haldusasutuste suurus ja kulud viidud üldjoontes vastavusse liidu keskmisega. Kreeka palgakulud püsisid 2022. aastal stabiilsena (10,8 % SKPst), mis on veidi kõrgem liidu keskmisest (10,2 % SKPst). Nende saavutuste kinnistamiseks on oluline jätkata ühtse palgaastmestiku kohaldamist ja säilitada praegune töötajate arv, järgides alaliste töötajate puhul ainult lahkuva töötaja asemele uue töötaja värbamise põhimõtet ning 2022. aastal ajutiste töötajate arvule kehtestatud ülempiiri. Taaste- ja vastupidavuskava sisaldab meetmeid, mille eesmärk on suurendada avaliku halduse tulemuslikkust, keskendudes eelkõige digiteenuste täiustamisele. Samas ei ole endiselt suudetud lahendada kõrgelt kvalifitseeritud töötajate ligimeelitamise ja säilitamisega seotud küsimusi. Probleemi lahendamiseks võiks rakendada struktuurset lähemist, võttes kasutusele konkreetsete tööülesannete või asutuste jaoks mõeldud sihtotstarbelised/täiendavad palgaastmestikud ning konkreetse hüvitiste süsteemi, mis on uue personalijuhtimise süsteemi lahutamatu osa, tagades samas ühtse palgaastmestiku terviklikkuse ja palgakulude üldmahu.

| (30) | Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks. Kreeka taaste- ja vastupidavuskava rakendamine on seni jõudsalt edenenud. Tulevikus on oluline säilitada rakendamise tempo. Kreeka esitas tagastamatu rahalise toetuse saamiseks kolm maksetaotlust (16) ja laenutoetuse saamiseks kaks maksetaotlust, mis vastasid kava 85 eesmärgile ja sihile. Praeguseks on Kreekale tehtud väljamakseid kokku 7 126 miljoni euro ulatuses (17). Kreeka teatas 29. märtsil 2023 vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 14 lõikele 6 oma kavatsusest taotleda rahastust 5 000 miljonit eurot täiendavat laenutoetust. Kreeka on kindlalt alustanud oma kava rakendamist ning loonud juhtimis- ja kontrollisüsteemi, et jälgida ja koordineerida reformide ja investeeringute õigeaegset lõpuleviimist. Edaspidi on oluline neid jõupingutusi jätkata ja tõhustada, võttes arvesse nende reformide ja investeeringute suurt hulka, mida on kavas rakendada, ning eelkõige seda, et paljudel juhtudel on kõnealuste reformide ja investeeringute lõpuleviimiseks vaja õigeaegselt teha mitmesuguseid ettevalmistusi, sealhulgas korraldada riigihankemenetlusi. Kava jätkuv rakendamine sõltub määratud rakendusasutuste, sealhulgas piirkondlike ja kohalike haldusasutuste haldus- ja rakendamisvõimekusest. Uue REPowerEU peatüki kiire lisamine taaste- ja vastupidavuskavasse võimaldab rahastada täiendavaid reforme ja investeeringuid, et toetada Kreeka strateegilisi eesmärke energia ja rohepöörde vallas. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline ja tulemuslik kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest. |
| --- | --- |

(30)

Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks. Kreeka taaste- ja vastupidavuskava rakendamine on seni jõudsalt edenenud. Tulevikus on oluline säilitada rakendamise tempo. Kreeka esitas tagastamatu rahalise toetuse saamiseks kolm maksetaotlust (16) ja laenutoetuse saamiseks kaks maksetaotlust, mis vastasid kava 85 eesmärgile ja sihile. Praeguseks on Kreekale tehtud väljamakseid kokku 7 126 miljoni euro ulatuses (17). Kreeka teatas 29. märtsil 2023 vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 14 lõikele 6 oma kavatsusest taotleda rahastust 5 000 miljonit eurot täiendavat laenutoetust. Kreeka on kindlalt alustanud oma kava rakendamist ning loonud juhtimis- ja kontrollisüsteemi, et jälgida ja koordineerida reformide ja investeeringute õigeaegset lõpuleviimist. Edaspidi on oluline neid jõupingutusi jätkata ja tõhustada, võttes arvesse nende reformide ja investeeringute suurt hulka, mida on kavas rakendada, ning eelkõige seda, et paljudel juhtudel on kõnealuste reformide ja investeeringute lõpuleviimiseks vaja õigeaegselt teha mitmesuguseid ettevalmistusi, sealhulgas korraldada riigihankemenetlusi. Kava jätkuv rakendamine sõltub määratud rakendusasutuste, sealhulgas piirkondlike ja kohalike haldusasutuste haldus- ja rakendamisvõimekusest. Uue REPowerEU peatüki kiire lisamine taaste- ja vastupidavuskavasse võimaldab rahastada täiendavaid reforme ja investeeringuid, et toetada Kreeka strateegilisi eesmärke energia ja rohepöörde vallas. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline ja tulemuslik kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest.

| (31) | Komisjon kiitis 2022. aastal heaks kõik Kreeka ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid. Ühtekuuluvuspoliitika programmide kiire rakendamine vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga, sealhulgas REPowerEU peatükiga, on esmatähtis, et viia Kreekas ellu rohe- ja digipööre, suurendada majanduslikku ja sotsiaalset vastupidavust ning tagada tasakaalustatud territoriaalne areng. |
| --- | --- |

(31)

Komisjon kiitis 2022. aastal heaks kõik Kreeka ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid. Ühtekuuluvuspoliitika programmide kiire rakendamine vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga, sealhulgas REPowerEU peatükiga, on esmatähtis, et viia Kreekas ellu rohe- ja digipööre, suurendada majanduslikku ja sotsiaalset vastupidavust ning tagada tasakaalustatud territoriaalne areng.

| (32) | Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas ning ühtekuuluvuspoliitika programmides käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Kreeka silmitsi mitmete muude probleemidega, mis on seotud tervishoiu ja pikaajalise hoolduse, katastriüksuste kaardistamise, energiapoliitika ja rohepöördega. |
| --- | --- |

(32)

Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas ning ühtekuuluvuspoliitika programmides käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Kreeka silmitsi mitmete muude probleemidega, mis on seotud tervishoiu ja pikaajalise hoolduse, katastriüksuste kaardistamise, energiapoliitika ja rohepöördega.

| (33) | Kui Kreeka avaliku sektori kulutused tervishoiule jäävad alla liidu keskmise, siis patsientide omaosalus osakaaluna SKPst on liidu suuruselt teine. Tervishoiusüsteem on endiselt haiglakeskne ning raviteenustega seotud kulude puhul keskendutakse haiglaravile. Lisaks on Kreeka avaliku sektori poolt ravimitele tehtavate kulutuste osakaal SKPst kõikide teiste liikmesriikide omast kõrgem. Avaliku sektori kulutused pikaajalisele ja ennetavale hooldusele on oluliselt alla liidu keskmise, lisaks puudub Kreekal riiklik laiaulatuslik pikaajalise hoolduse strateegia. Selle probleemi lahendamiseks rakendab Kreeka hiljuti kasutusele võetud esmatasandi tervishoiusüsteemi, et vähendada sõltuvust haiglaravist ning tõhustada tervishoiutoodete ja -teenuste kättesaadavust. Esmatasandi tervishoiureformi täielikku elluviimist takistab perearstide puudus. Perearste on liiga vähe, et katta kogu elanikkonda. Piisavat katvust on vaja selleks, et võtta täielikult kasutusele tõhus ja terviklik väravavahisüsteem, mis peaks kehtima hakkama alates 1. septembrist 2023. Sel puhul on oluline kasutada tugevamaid stiimuleid perearstide arvu suurendamiseks, et katta kogu elanikkond ning kanda kõik elanikud registrisse, et tagada neile piisav ja võrdne juurdepääs tervishoiule. |
| --- | --- |

(33)

Kui Kreeka avaliku sektori kulutused tervishoiule jäävad alla liidu keskmise, siis patsientide omaosalus osakaaluna SKPst on liidu suuruselt teine. Tervishoiusüsteem on endiselt haiglakeskne ning raviteenustega seotud kulude puhul keskendutakse haiglaravile. Lisaks on Kreeka avaliku sektori poolt ravimitele tehtavate kulutuste osakaal SKPst kõikide teiste liikmesriikide omast kõrgem. Avaliku sektori kulutused pikaajalisele ja ennetavale hooldusele on oluliselt alla liidu keskmise, lisaks puudub Kreekal riiklik laiaulatuslik pikaajalise hoolduse strateegia. Selle probleemi lahendamiseks rakendab Kreeka hiljuti kasutusele võetud esmatasandi tervishoiusüsteemi, et vähendada sõltuvust haiglaravist ning tõhustada tervishoiutoodete ja -teenuste kättesaadavust. Esmatasandi tervishoiureformi täielikku elluviimist takistab perearstide puudus. Perearste on liiga vähe, et katta kogu elanikkonda. Piisavat katvust on vaja selleks, et võtta täielikult kasutusele tõhus ja terviklik väravavahisüsteem, mis peaks kehtima hakkama alates 1. septembrist 2023. Sel puhul on oluline kasutada tugevamaid stiimuleid perearstide arvu suurendamiseks, et katta kogu elanikkond ning kanda kõik elanikud registrisse, et tagada neile piisav ja võrdne juurdepääs tervishoiule.

| (34) | Riikliku katastri (pikaajaline projekt) lõpuleviimine aitab Kreeka ärikliimat veelgi parandada. 2023. aasta mai lõpuks oli 72 % katastriüksuste kaardistamisest lõpule viidud, lisaks oli 25 % katastriüksuste puhul kogutud kinnisvara omandiõigust tõendavaid dokumente, mida praegu töödeldakse. Omandiõigust tõendavate dokumentide töötlemine on kavas lõpule viia 2023. aasta lõpuks ja see tähendab, et kataster peaks olema koostatud. Seoses uue asutuse (Kreeka katastriamet) haldusalasse üleminekuga on avatud ja tegutsemisvalmis 12 katastribürood ja 49 filiaali. Kreeka katastriametil on kavas kodanikele osutatavad teenused täielikult digitaliseerida ning rahastust antakse toetust selleks, et digitaliseerida kõik kinnisvara omandiõiguse registreeringud ja seda tõendavad dokumendid, mis on praegu paberkandjal. |
| --- | --- |

(34)

Riikliku katastri (pikaajaline projekt) lõpuleviimine aitab Kreeka ärikliimat veelgi parandada. 2023. aasta mai lõpuks oli 72 % katastriüksuste kaardistamisest lõpule viidud, lisaks oli 25 % katastriüksuste puhul kogutud kinnisvara omandiõigust tõendavaid dokumente, mida praegu töödeldakse. Omandiõigust tõendavate dokumentide töötlemine on kavas lõpule viia 2023. aasta lõpuks ja see tähendab, et kataster peaks olema koostatud. Seoses uue asutuse (Kreeka katastriamet) haldusalasse üleminekuga on avatud ja tegutsemisvalmis 12 katastribürood ja 49 filiaali. Kreeka katastriametil on kavas kodanikele osutatavad teenused täielikult digitaliseerida ning rahastust antakse toetust selleks, et digitaliseerida kõik kinnisvara omandiõiguse registreeringud ja seda tõendavad dokumendid, mis on praegu paberkandjal.

| (35) | Vaatamata Kreeka poolt energiakriisi ajal tehtud jõupingutustele sõltub riik endiselt suurel määral fossiilkütustest, kusjuures nafta osakaal Kreeka energiaallikate jaotuses oli 2021. aastal 52 % ja gaasi oma 24 %. Selleks et kiirendada CO2 heite vähendamiseks tehtavaid jõupingutusi, tuleks jätkuvalt rakendada mitmeid meetmeid, mis tuginevad Kreeka taaste- ja vastupidavuskavas käsitletud investeeringutele ja reformidele ning lähevad neist kaugemale. Kreeka võiks kiirendada taastuvenergia ulatuslikumat kasutuselevõttu, luues ja täiendades õigusraamistikke, et edendada taastuvallikatest toodetud vesiniku taristu ja avamere tuuleenergia kasutuselevõttu. Täiendavaid jõupingutusi on vaja selleks, et kiirendada biometaani käsitleva õigusliku ja reguleeriva raamistiku väljatöötamist ning muuta kestliku biometaani olemasolev potentsiaal tegelikuks tootmisvõimsuseks, mis aitaks vähendada maagaasi importi. |
| --- | --- |

(35)

Vaatamata Kreeka poolt energiakriisi ajal tehtud jõupingutustele sõltub riik endiselt suurel määral fossiilkütustest, kusjuures nafta osakaal Kreeka energiaallikate jaotuses oli 2021. aastal 52 % ja gaasi oma 24 %. Selleks et kiirendada CO2 heite vähendamiseks tehtavaid jõupingutusi, tuleks jätkuvalt rakendada mitmeid meetmeid, mis tuginevad Kreeka taaste- ja vastupidavuskavas käsitletud investeeringutele ja reformidele ning lähevad neist kaugemale. Kreeka võiks kiirendada taastuvenergia ulatuslikumat kasutuselevõttu, luues ja täiendades õigusraamistikke, et edendada taastuvallikatest toodetud vesiniku taristu ja avamere tuuleenergia kasutuselevõttu. Täiendavaid jõupingutusi on vaja selleks, et kiirendada biometaani käsitleva õigusliku ja reguleeriva raamistiku väljatöötamist ning muuta kestliku biometaani olemasolev potentsiaal tegelikuks tootmisvõimsuseks, mis aitaks vähendada maagaasi importi.

| (36) | Kuna elektrivõrku integreeritakse üha rohkem taastuvaid energiaallikaid, on selle tasakaalu tagamiseks vaja täiendavalt investeerida hoiustamisvõimsuse ja võrgu läbilaskevõime suurendamisse. Ühised tasustamiskavad ja selliste süsteemide edendamine, mis võimaldavad energiat salvestada arvestist tarbija pool, võivad oluliselt kiirendada hoiustamisvõimsuse õigeaegset ja töökindlat laiendamist. Selleks, et vältida vajadust kehtestada taastuvatele energiaallikatele piiranguid, võiks luua täiendavaid elektriühendusi naaberriikidega. Seoses taastuvate energiaallikate edasise kasutuselevõtuga on oluline täielikult jõustada 2022. aastal vastu võetud uus õigusraamistik, mis lihtsustab ja kiirendab taastuvenergia ja salvestusprojektide litsentsimismenetlust. Lisaks võib omatarbimise kavade soodustamine, seahulgas täiendavad toetused akudega solaar-fotoelektriliste süsteemide paigaldamiseks, ja energiakogukondade edendamine taastuvenergia kasutuselevõtu sotsiaalselt vastuvõetavamaks muuta. |
| --- | --- |

(36)

Kuna elektrivõrku integreeritakse üha rohkem taastuvaid energiaallikaid, on selle tasakaalu tagamiseks vaja täiendavalt investeerida hoiustamisvõimsuse ja võrgu läbilaskevõime suurendamisse. Ühised tasustamiskavad ja selliste süsteemide edendamine, mis võimaldavad energiat salvestada arvestist tarbija pool, võivad oluliselt kiirendada hoiustamisvõimsuse õigeaegset ja töökindlat laiendamist. Selleks, et vältida vajadust kehtestada taastuvatele energiaallikatele piiranguid, võiks luua täiendavaid elektriühendusi naaberriikidega. Seoses taastuvate energiaallikate edasise kasutuselevõtuga on oluline täielikult jõustada 2022. aastal vastu võetud uus õigusraamistik, mis lihtsustab ja kiirendab taastuvenergia ja salvestusprojektide litsentsimismenetlust. Lisaks võib omatarbimise kavade soodustamine, seahulgas täiendavad toetused akudega solaar-fotoelektriliste süsteemide paigaldamiseks, ja energiakogukondade edendamine taastuvenergia kasutuselevõtu sotsiaalselt vastuvõetavamaks muuta.

| (37) | Kreeka võiks laiendada ka olemasolevate energiasäästumeetmete kohaldamisala, seada nende puhul kõrgemaid eesmärke ja vähendada energiaostuvõimetuse kõrget taset. 2022. aasta augustist kuni 2023. aasta märtsini vähenes Kreeka maagaasi tarbimine võrreldes eelneva viie aasta sama perioodi keskmise gaasitarbimisega 22 %, st rohkem, kui nõukogu määruses (EL) 2022/1369 (18) seatud vähendamiseesmärk 15 %. Kreeka võiks jätkata jõupingutusi gaasinõudluse ajutiseks vähendamiseks kuni 31. märtsini 2024, vastavalt nõukogu määrusele (EL) 2023/706 (19). |
| --- | --- |

(37)

Kreeka võiks laiendada ka olemasolevate energiasäästumeetmete kohaldamisala, seada nende puhul kõrgemaid eesmärke ja vähendada energiaostuvõimetuse kõrget taset. 2022. aasta augustist kuni 2023. aasta märtsini vähenes Kreeka maagaasi tarbimine võrreldes eelneva viie aasta sama perioodi keskmise gaasitarbimisega 22 %, st rohkem, kui nõukogu määruses (EL) 2022/1369 (18) seatud vähendamiseesmärk 15 %. Kreeka võiks jätkata jõupingutusi gaasinõudluse ajutiseks vähendamiseks kuni 31. märtsini 2024, vastavalt nõukogu määrusele (EL) 2023/706 (19).

| (38) | Uute rahastamisvahendite, näiteks energiatõhususe enampakkumiste kasutuselevõtt võiks olemasolevaid renoveerimist toetavaid programme energiaostuvõimetute leibkondade jaoks kättesaadavamaks muuta. Kreekas on arukate arvestite osakaal liidu keskmisest palju väiksem (3 % võrreldes 54 %ga, 2021. aasta andmed) ja seda võiks suurendada, kuna see võimaldab tarbijatel turul aktiivselt osaleda ja toetada tarbimiskaja. Lisaks on sellistel konkreetsetel sektoritel nagu transport ja vesi märkimisväärne energiasäästupotentsiaal, kuna nende sõltuvus naftast on ikka veel väga suur. |
| --- | --- |

(38)

Uute rahastamisvahendite, näiteks energiatõhususe enampakkumiste kasutuselevõtt võiks olemasolevaid renoveerimist toetavaid programme energiaostuvõimetute leibkondade jaoks kättesaadavamaks muuta. Kreekas on arukate arvestite osakaal liidu keskmisest palju väiksem (3 % võrreldes 54 %ga, 2021. aasta andmed) ja seda võiks suurendada, kuna see võimaldab tarbijatel turul aktiivselt osaleda ja toetada tarbimiskaja. Lisaks on sellistel konkreetsetel sektoritel nagu transport ja vesi märkimisväärne energiasäästupotentsiaal, kuna nende sõltuvus naftast on ikka veel väga suur.

| (39) | Tööjõu ja oskuste nappus rohepöörde jaoks olulistes sektorites ja kutsealadel, sealhulgas nullnetotehnoloogiate tootmine, kasutuselevõtt ja hooldamine, tekitab probleeme üleminekul nullnetomajandusele. Kvaliteetsed haridus- ja koolitussüsteemid, mis vastavad tööturu muutuvatele vajadustele, ning sihipärased täiend- ja ümberõppe meetmed on esmatähtsad, et vähendada oskuste nappust ning edendada töötajate kaasamist ja tööjõu ümberpaigutamist. Kasutamata tööjõupakkumise rakendamiseks peavad kõnealused meetmed olema kättesaadavad eelkõige rohepöördest enim mõjutatud üksikisikutele ning sektorites ja piirkondades. Kreekas on rohepöörde jaoks vajalike kutseoskuste nappus praegu kõige ilmsem ehitussektoris, mis on rohepöörde jaoks väga oluline, ning konkreetsete tehniliste kutsealade puhul. Lisaks on veel ruumi võtta täiendavaid meetmeid noorte ja naiste tööalase konkurentsivõime suurendamiseks. Riiklike tööturuasutuste haldussuutlikkuse suurendamine ja individuaalse lähenemisviisi laialdasem kasutuselevõtt tööotsijate suhtes võib parandada nende rühmade tööhõivetulemusi ning toetada sujuvat ja õiglast üleminekut. |
| --- | --- |

(39)

Tööjõu ja oskuste nappus rohepöörde jaoks olulistes sektorites ja kutsealadel, sealhulgas nullnetotehnoloogiate tootmine, kasutuselevõtt ja hooldamine, tekitab probleeme üleminekul nullnetomajandusele. Kvaliteetsed haridus- ja koolitussüsteemid, mis vastavad tööturu muutuvatele vajadustele, ning sihipärased täiend- ja ümberõppe meetmed on esmatähtsad, et vähendada oskuste nappust ning edendada töötajate kaasamist ja tööjõu ümberpaigutamist. Kasutamata tööjõupakkumise rakendamiseks peavad kõnealused meetmed olema kättesaadavad eelkõige rohepöördest enim mõjutatud üksikisikutele ning sektorites ja piirkondades. Kreekas on rohepöörde jaoks vajalike kutseoskuste nappus praegu kõige ilmsem ehitussektoris, mis on rohepöörde jaoks väga oluline, ning konkreetsete tehniliste kutsealade puhul. Lisaks on veel ruumi võtta täiendavaid meetmeid noorte ja naiste tööalase konkurentsivõime suurendamiseks. Riiklike tööturuasutuste haldussuutlikkuse suurendamine ja individuaalse lähenemisviisi laialdasem kasutuselevõtt tööotsijate suhtes võib parandada nende rühmade tööhõivetulemusi ning toetada sujuvat ja õiglast üleminekut.

| (40) | Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2023. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (20) kajastub esitatud soovituses 1. |
| --- | --- |

(40)

Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2023. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (20) kajastub esitatud soovituses 1.

| (41) | Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et i) tagada võla jätkusuutlikkus ja hoiduda 2023. aastal kogunõudluse laiapõhjalisest toetamisest, suunata paremini kõrgete energiahindade mõju leevendamiseks võetavaid eelarvemeetmeid ning kaaluda asjakohaseid viise toetuse lõpetamiseks, kui energiahinnasurve väheneb; ii) säilitada avaliku sektori investeeringute kõrge tase ja edendada erainvesteeringuid, et toetada rohe- ja digipööret; iii) toetada palgasuundumusi, mis leevendavad ostujõu vähenemist, piirates samal ajal teisest mõju inflatsioonile, tõhustada veelgi aktiivset tööturupoliitikat ja leevendada oskuste nappust; iv) parandada ettevõtluskeskkonda ja tagada, et ettevõtetele antav energiatoetus on kulutõhus, ajutine, suunatud elujõulistele ettevõtetele ja säilitab stiimulid rohepöördeks, ning v) säilitada makromajanduslik finantsstabiilsus ja jälgida riske, jätkates samal ajal tööd pangandusliidu väljakujundamiseks. Kreeka puhul aitavad soovitused 1, 2, 3 ja 4 rakendada esimest, teist, kolmandat, neljandat ja viiendat soovitust, mis on sätestatud 2023. aasta euroala käsitlevas soovituses. |
| --- | --- |

(41)

Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et i) tagada võla jätkusuutlikkus ja hoiduda 2023. aastal kogunõudluse laiapõhjalisest toetamisest, suunata paremini kõrgete energiahindade mõju leevendamiseks võetavaid eelarvemeetmeid ning kaaluda asjakohaseid viise toetuse lõpetamiseks, kui energiahinnasurve väheneb; ii) säilitada avaliku sektori investeeringute kõrge tase ja edendada erainvesteeringuid, et toetada rohe- ja digipööret; iii) toetada palgasuundumusi, mis leevendavad ostujõu vähenemist, piirates samal ajal teisest mõju inflatsioonile, tõhustada veelgi aktiivset tööturupoliitikat ja leevendada oskuste nappust; iv) parandada ettevõtluskeskkonda ja tagada, et ettevõtetele antav energiatoetus on kulutõhus, ajutine, suunatud elujõulistele ettevõtetele ja säilitab stiimulid rohepöördeks, ning v) säilitada makromajanduslik finantsstabiilsus ja jälgida riske, jätkates samal ajal tööd pangandusliidu väljakujundamiseks. Kreeka puhul aitavad soovitused 1, 2, 3 ja 4 rakendada esimest, teist, kolmandat, neljandat ja viiendat soovitust, mis on sätestatud 2023. aasta euroala käsitlevas soovituses.

| (42) | Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja hinnangut, on nõukogu 2023. aasta riikliku reformikava ja 2023. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel esitatud nõukogu soovitused kajastuvad esitatud soovituses 1. Soovituses 1 osutatud poliitikameetmed aitavad vähendada valitsemissektori võla, välispositsiooni ja viivislaenudega seotud haavatavust. Soovitus 2 aitab kaasa soovituse 1 täitmisele. Soovituses 1 osutatud poliitikameetmed aitavad vähendada tasakaalustamatust ja rakendada 2023. aasta euroala käsitlevas soovituses sätestatud soovitusi kooskõlas põhjendusega 41, |
| --- | --- |

(42)

Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja hinnangut, on nõukogu 2023. aasta riikliku reformikava ja 2023. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel esitatud nõukogu soovitused kajastuvad esitatud soovituses 1. Soovituses 1 osutatud poliitikameetmed aitavad vähendada valitsemissektori võla, välispositsiooni ja viivislaenudega seotud haavatavust. Soovitus 2 aitab kaasa soovituse 1 täitmisele. Soovituses 1 osutatud poliitikameetmed aitavad vähendada tasakaalustamatust ja rakendada 2023. aasta euroala käsitlevas soovituses sätestatud soovitusi kooskõlas põhjendusega 41,

SOOVITAB Kreekal võtta 2023. ja 2024. aastal järgmisi meetmeid.

1.

Tagada konservatiivne eelarvepoliitika, eelkõige piirates riiklikult rahastatavate esmaste netokulude nominaalset kasvu 2024. aastal kuni 2,6 %ni (21).

Säilitada riiklikult rahastatavad avaliku sektori investeeringud ning tagada rahastust antavate toetuste ja muude liidu vahendite tulemuslik kasutuselevõtt, eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks.

Jätkata pärast 2024. aastat keskpika perioodi eelarvestrateegia rakendamist, mis hõlmab järkjärgulist ja kestlikku konsolideerimist koos investeeringute ja reformidega, mis soodustavad hoogsamat kestlikku majanduskasvu, et saavutada keskpikas perspektiivis usaldusväärne eelarvepositsioon.

Taaste- ja vastupidavuskava raames tehtud reformidele tuginedes muuta maksusüsteem investeerimissõbralikumaks, võttes kasutusele laiema maksualaste eelotsuste süsteemi, laiendada maksubaasi, sealhulgas vaadates läbi iseenda tööandjate praeguse maksustruktuuri, ning parandada maksukuulekust, laiendades elektrooniliste maksete kasutamist. Säilitada ja suurendada maksuhalduri tegevuslikku sõltumatust. Kindlustada avaliku halduse tõhusus, tagades, et see suudab meelitada ligi õigeid oskusi, ja säilitades järjepidevuse ühtse palgaastmestiku abil. Jätkata viivislaenude vähendamist ja veelgi parandada viivislaenude järelturu toimimist.

2.

Säilitada taaste- ja vastupidavuskava järjepideva rakendamise tempo ning viia kiiresti lõpule REPowerEU peatüki koostamine, et alustada kiiresti selle rakendamist. Tagada kava suurust silmas pidades ka edaspidi piisav haldussuutlikkus. Jätkata ühtekuuluvuspoliitika programmide kiiret rakendamist täielikus vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga.

3.

Tagada piisav ja võrdne juurdepääs tervishoiuteenustele, viia lõpule esmatasandi tervishoiu raamistiku kasutuselevõtt ja rakendada tugevamad stiimulid piisava arvu perearstide töölevõtmiseks, et katta kogu elanikkond ja see registrisse kanda. Rakendada katastrireform, viies lõpule katastriüksuste kaardistamise ning luues Kreeka katastriameti ja tagades selle toimimise.

4.

Vähendada sõltuvust fossiilkütustest ja veelgi kiirendada tarneteede mitmekesistamist. Veelgi laiendada taastuvenergia kasutuselevõttu, viies lõpule ja jõustades lubade andmise menetluse ja avamere tuuleparkidega seotud uued õigusraamistikud, laiendades elektrivõrku ja suurendades salvestusvõimsust, edendades taastuvenergia detsentraliseeritud tootmist ning kehtestades õigusraamistiku taastuvallikatest toodetud vesiniku ja biometaani tootmiseks. Kiiremini rakendada energiatõhusust parandavaid meetmeid, sealhulgas energiaostuvõimetutele leibkondadele mõeldud sihipäraseid meetmeid ja arukate arvestite paigaldamisega seotud meetmeid, ning suurendada poliitilisi jõupingutusi rohepöördeks vajalike oskuste ja pädevuste pakkumiseks ja omandamiseks. Toetada CO2 heite vähendamist transpordisektoris, eelkõige edendades elektrisõidukite kasutuselevõttu.

Brüssel, 14. juuli 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

3

(4)  Nõukogu 16. mai 2023. aasta soovitus euroala majanduspoliitika kohta (ELT C 180, 23.5.2023, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. veebruari 2023. aasta määrus (EL) 2023/435, millega muudetakse määrust (EL) 2021/241 riiklike taaste- ja vastupidavuskavade REPowerEU peatükkide osas ning määrusi (EL) nr 1303/2013, (EL) 2021/1060 ja (EL) 2021/1755 ning direktiivi 2003/87/EÜ (ELT L 63, 28.2.2023, lk 1).

5

(6)  ST 10152/2021 INIT; ST 10152/2021 ADD 1.

6

(7)  Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitus, milles esitatakse nõukogu arvamus Kreeka 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 304, 29.7.2021, lk 33).

7

(8)  Eelarvepoliitikat mõõdetakse esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse rahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavaid kulusid. Üksikasjalikum teave on esitatud eelarvestatistikatabelite tekstikastis 1.

8

(9)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud andsid neutraalse panuse 0,0 protsendipunkti SKPst.

9

(10)  See näitaja kajastab nende meetmete aastaste eelarvekulude taset, sealhulgas jooksvaid tulusid ja kulusid ning asjakohasel juhul kapitalikulumeetmeid.

10

(11)  Nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitus, milles käsitletakse Kreeka 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Kreeka 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 334, 1.9.2022, lk 60).

11

(12)  Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on Kreeka keskpika perioodi (kümne aasta keskmine) nominaalne potentsiaalne SKP kasv hinnanguliselt 4,8 %.

12

(13)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma ekspansiivse panuse 0,1 protsendipunkti SKPst.

13

(14)  Nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikkel 5 nõuab ka kohandamist rohkem kui 0,5 % SKPst liikmesriikide puhul, kelle valitsemissektori võlg ületab 60 % SKPst või kelle võla jätkusuutlikkusega seotud riskid on suuremad.

14

(15)  Esmased netokulud on riiklikult rahastatavad kulud ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta ning need ei hõlma intressikulusid ega tsüklilisi töötuskulusid.

15

(16)  16. mail 2023 esitas Kreeka toetuse saamiseks oma kolmanda maksetaotluse, mille hindamist komisjon ei ole veel lõpule viinud.

16

(17)  Tagastamatu rahalise toetusena (v.a eelmaksed) on välja makstud 3 436 miljonit eurot ja laenutoetusena (v.a eelmaksed) 3 690 miljonit eurot.

17

(18)  Nõukogu 5. augusti 2022. aasta määrus (EL) 2022/1369, mis käsitleb gaasinõudluse vähendamise koordineeritud meetmeid (ELT L 206, 8.8.2022, lk 1).

18

(19)  Nõukogu 30. märtsi 2023. aasta määrus (EL) 2023/706, millega muudetakse määrust (EL) 2022/1369 seoses gaasinõudluse vähendamise meetmete nõudluse vähendamise perioodi pikendamisega ning nende meetmete rakendamise aruandluse ja seire tõhustamisega (ELT L 93, 31.3.2023, lk 1).

19

(20)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.

20

(21)  See vastab hinnangute kohaselt 2024. aastal struktuurse eelarvepositsiooni iga-aastasele parandamisele vähemalt 0,3 % SKPst, nagu on kirjeldatud põhjenduses 24.

21

---

| 1.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/77 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/77

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

14. juuli 2023,

milles käsitletakse Hispaania 2023. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Hispaania 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohta

(2023/C 312/09)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arves nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (3) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu (edaspidi „rahastu“). Rahastust antakse liikmesriikidele rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. Kooskõlas Euroopa poolaasta prioriteetidega aitab rahastu kaasa majanduslikule ja kaasavale taastumisele ning kestlike ja majanduskasvu soodustavate reformide ja investeeringute tegemisele, eelkõige rohe- ja digipööret edendavate reformide ja investeeringute tegemisele, et muuta liikmesriikide majandus vastupidavamaks. Samuti aitab see tugevdada riigi rahandust ning hoogustada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis, parandada territoriaalset ühtekuuluvust liidus ja toetada Euroopa sotsiaalõiguste samba jätkuvat rakendamist. 30. juunil 2022 ajakohastati vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikele 2 rahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust. |
| --- | --- |

(1)

19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (3) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu (edaspidi „rahastu“). Rahastust antakse liikmesriikidele rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. Kooskõlas Euroopa poolaasta prioriteetidega aitab rahastu kaasa majanduslikule ja kaasavale taastumisele ning kestlike ja majanduskasvu soodustavate reformide ja investeeringute tegemisele, eelkõige rohe- ja digipööret edendavate reformide ja investeeringute tegemisele, et muuta liikmesriikide majandus vastupidavamaks. Samuti aitab see tugevdada riigi rahandust ning hoogustada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis, parandada territoriaalset ühtekuuluvust liidus ja toetada Euroopa sotsiaalõiguste samba jätkuvat rakendamist. 30. juunil 2022 ajakohastati vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikele 2 rahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.

| (2) | 22. novembril 2022 võttis komisjon vastu 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2023) algust. 23. märtsil 2023 kiitis Euroopa Ülemkogu heaks 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid, mis on koondunud konkurentsivõimelise kestlikkuse nelja mõõtme ümber. 22. novembril 2022 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka 2023. aasta häiremehhanismi aruande, milles nimetati Hispaaniat ühe liikmesriigina, kus võib esineda tasakaalustamatus või kus võib esineda oht selle tekkimiseks ja kelle olukorda oleks vaja põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka arvamuse Hispaania 2023. aasta eelarvekava kohta. Komisjon võttis vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2023. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. Nõukogu võttis 16. mail 2023 vastu euroala majanduspoliitikat käsitleva soovituse (4) (edaspidi „2023. aasta euroala käsitlev soovitus“) ja 13. märtsil 2023 ühise tööhõivearuande. |
| --- | --- |

(2)

22. novembril 2022 võttis komisjon vastu 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2023) algust. 23. märtsil 2023 kiitis Euroopa Ülemkogu heaks 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid, mis on koondunud konkurentsivõimelise kestlikkuse nelja mõõtme ümber. 22. novembril 2022 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka 2023. aasta häiremehhanismi aruande, milles nimetati Hispaaniat ühe liikmesriigina, kus võib esineda tasakaalustamatus või kus võib esineda oht selle tekkimiseks ja kelle olukorda oleks vaja põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka arvamuse Hispaania 2023. aasta eelarvekava kohta. Komisjon võttis vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2023. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. Nõukogu võttis 16. mail 2023 vastu euroala majanduspoliitikat käsitleva soovituse (4) (edaspidi „2023. aasta euroala käsitlev soovitus“) ja 13. märtsil 2023 ühise tööhõivearuande.

| (3) | Kuigi liidu riikide majandus on olnud märkimisväärselt vastupidav, avaldab geopoliitiline kontekst jätkuvalt negatiivset mõju. Kuna liit toetab kindlalt Ukrainat, keskendutakse liidu majandus- ja sotsiaalpoliitika tegevuskavas sellele, et vähendada lühiajalises perspektiivis energiašokkide negatiivset mõju nii haavatavatele leibkondadele kui ka ettevõtetele ning jätkata jõupingutusi, et viia ellu rohe- ja digipööre, toetada kestlikku ja kaasavat majanduskasvu, tagada makromajanduslik stabiilsus ja suurendada vastupidavust keskpikas perspektiivis. Samuti keskendutakse selles jõuliselt liidu konkurentsivõime ja tootlikkuse suurendamisele. |
| --- | --- |

(3)

Kuigi liidu riikide majandus on olnud märkimisväärselt vastupidav, avaldab geopoliitiline kontekst jätkuvalt negatiivset mõju. Kuna liit toetab kindlalt Ukrainat, keskendutakse liidu majandus- ja sotsiaalpoliitika tegevuskavas sellele, et vähendada lühiajalises perspektiivis energiašokkide negatiivset mõju nii haavatavatele leibkondadele kui ka ettevõtetele ning jätkata jõupingutusi, et viia ellu rohe- ja digipööre, toetada kestlikku ja kaasavat majanduskasvu, tagada makromajanduslik stabiilsus ja suurendada vastupidavust keskpikas perspektiivis. Samuti keskendutakse selles jõuliselt liidu konkurentsivõime ja tootlikkuse suurendamisele.

| (4) | 1. veebruaril 2023 avaldas komisjon teatise „Rohelise kokkuleppe tööstuskava kliimaneutraalsuse ajastuks“ (edaspidi „rohelise kokkuleppe tööstuskava“). Rohelise kokkuleppe tööstuskava eesmärk on edendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet ja toetada kiiret üleminekut kliimaneutraalsusele. See täiendab Euroopa rohelise kokkuleppe ja kava „REPowerEU“ raames tehtavaid jõupingutusi. Sellega tahetakse samuti luua keskkond, mis aitaks paremini suurendada liidu tootmisvõimsust nullnetotehnoloogia ja toodete osas, mida on vaja liidu ambitsioonikate kliimaeesmärkide saavutamiseks, samuti tagada juurdepääs asjakohastele kriitilise tähtsusega toorainetele, sealhulgas mitmekesistades hankimist, kasutades parimal viisil liikmesriikide maavarasid ja maksimeerides toorainete ringlussevõttu. Rohelise kokkuleppe tööstuskava põhineb neljal sambal: prognoositav ja lihtsam õigusraamistik, kiirem juurdepääs rahastusele, oskuste edendamine ning avatud kaubandus tarneahelate vastupidavuse tagamiseks. Komisjon avaldas 16. märtsil 2023 ka teatise „ELi pikaajaline konkurentsivõime: pilk 2030. aasta järgsesse aega“, milles on esitatud üheksa üksteist tugevdavat tegurit koos eesmärgiga luua majanduskasvu soodustav õigusraamistik. Teatises seatakse poliitilised prioriteedid, mille eesmärk on aktiivselt tagada struktuursed parandused, sihipärased investeeringud ja reguleerivad meetmed liidu ja selle liikmesriikide pikaajalise konkurentsivõime edendamiseks. Allpool esitatud soovitused aitavad neid prioriteete ellu viia. |
| --- | --- |

(4)

1. veebruaril 2023 avaldas komisjon teatise „Rohelise kokkuleppe tööstuskava kliimaneutraalsuse ajastuks“ (edaspidi „rohelise kokkuleppe tööstuskava“). Rohelise kokkuleppe tööstuskava eesmärk on edendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet ja toetada kiiret üleminekut kliimaneutraalsusele. See täiendab Euroopa rohelise kokkuleppe ja kava „REPowerEU“ raames tehtavaid jõupingutusi. Sellega tahetakse samuti luua keskkond, mis aitaks paremini suurendada liidu tootmisvõimsust nullnetotehnoloogia ja toodete osas, mida on vaja liidu ambitsioonikate kliimaeesmärkide saavutamiseks, samuti tagada juurdepääs asjakohastele kriitilise tähtsusega toorainetele, sealhulgas mitmekesistades hankimist, kasutades parimal viisil liikmesriikide maavarasid ja maksimeerides toorainete ringlussevõttu. Rohelise kokkuleppe tööstuskava põhineb neljal sambal: prognoositav ja lihtsam õigusraamistik, kiirem juurdepääs rahastusele, oskuste edendamine ning avatud kaubandus tarneahelate vastupidavuse tagamiseks. Komisjon avaldas 16. märtsil 2023 ka teatise „ELi pikaajaline konkurentsivõime: pilk 2030. aasta järgsesse aega“, milles on esitatud üheksa üksteist tugevdavat tegurit koos eesmärgiga luua majanduskasvu soodustav õigusraamistik. Teatises seatakse poliitilised prioriteedid, mille eesmärk on aktiivselt tagada struktuursed parandused, sihipärased investeeringud ja reguleerivad meetmed liidu ja selle liikmesriikide pikaajalise konkurentsivõime edendamiseks. Allpool esitatud soovitused aitavad neid prioriteete ellu viia.

| (5) | 2023. aastal jätkub majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta areng kooskõlas rahastu rakendamisega. Taaste- ja vastupidavuskavade täielik rakendamine on jätkuvalt oluline Euroopa poolaasta poliitiliste prioriteetide elluviimiseks, kuna kavades käsitletakse kõiki viimastel aastatel esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019., 2020. ja 2022. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mis on läbi vaadatud või mida on ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21. |
| --- | --- |

(5)

2023. aastal jätkub majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta areng kooskõlas rahastu rakendamisega. Taaste- ja vastupidavuskavade täielik rakendamine on jätkuvalt oluline Euroopa poolaasta poliitiliste prioriteetide elluviimiseks, kuna kavades käsitletakse kõiki viimastel aastatel esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019., 2020. ja 2022. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mis on läbi vaadatud või mida on ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21.

| (6) | 27. veebruaril 2023 vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2023/435 (5) (edaspidi „REPowerEU määrus“) eesmärk on kaotada kiiresti järkjärguliselt liidu sõltuvus Venemaa fossiilkütuste impordist. See aitab tugevdada energiajulgeolekut ja mitmekesistada liidu energiavarustust ning suurendada samal ajal taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, energiasalvestusvõimsust ja energiatõhusust. REPowerEU määrus võimaldab liikmesriikidel lisada oma riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse uue REPowerEU peatüki, et rahastada olulisi reforme ja investeeringuid, mis aitavad saavutada REPowerEU eesmärke. Samuti aitavad kõnealused reformid ja investeeringud suurendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet, nagu on kirjeldatud rohelise kokkuleppe tööstuskavas, ja käsitleda energiaalaseid riigipõhiseid soovitusi, mis esitati liikmesriikidele 2022. aastal ja esitatakse neile asjakohasel juhul ka 2023. aastal. REPowerEU määrusega kehtestatakse uus tagastamatu rahalise toetuse kategooria, mille kaudu saavad liikmesriigid rahastada taaste- ja vastupidavuskavade raames uusi energiaga seotud reforme ja investeeringuid. |
| --- | --- |

(6)

27. veebruaril 2023 vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2023/435 (5) (edaspidi „REPowerEU määrus“) eesmärk on kaotada kiiresti järkjärguliselt liidu sõltuvus Venemaa fossiilkütuste impordist. See aitab tugevdada energiajulgeolekut ja mitmekesistada liidu energiavarustust ning suurendada samal ajal taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, energiasalvestusvõimsust ja energiatõhusust. REPowerEU määrus võimaldab liikmesriikidel lisada oma riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse uue REPowerEU peatüki, et rahastada olulisi reforme ja investeeringuid, mis aitavad saavutada REPowerEU eesmärke. Samuti aitavad kõnealused reformid ja investeeringud suurendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet, nagu on kirjeldatud rohelise kokkuleppe tööstuskavas, ja käsitleda energiaalaseid riigipõhiseid soovitusi, mis esitati liikmesriikidele 2022. aastal ja esitatakse neile asjakohasel juhul ka 2023. aastal. REPowerEU määrusega kehtestatakse uus tagastamatu rahalise toetuse kategooria, mille kaudu saavad liikmesriigid rahastada taaste- ja vastupidavuskavade raames uusi energiaga seotud reforme ja investeeringuid.

| (7) | 8. märtsil 2023 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse eelarvepoliitika suunised 2024. aastaks (edaspidi „8. märtsi 2023. aasta teatis“). Selle eesmärk on toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon tuletas meelde, et stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamine lõpetatakse 2023. aasta lõpus. Komisjon kutsus üles kohaldama 2023.–2024. aastal eelarvepoliitikat, mis tagab võla jätkusuutlikkuse keskpikas perspektiivis ja suurendab kestlikul viisil potentsiaalset majanduskasvu, ning kutsus liikmesriike üles määrama oma 2023. aasta stabiilsus- ja lähenemisprogrammides kindlaks, kuidas eelarvekavadega tagatakse keskpikas perspektiivis eelarvepuudujäägi aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse 3 % sisemajanduse koguproduktist (edaspidi „SKP“) järgimine ning võla usutav ja pidev vähendamine või selle hoidmine usaldusväärsel tasemel. Komisjon kutsus samuti liikmesriike üles kaotama järk-järgult riiklikud eelarvemeetmed, mis on kehtestatud leibkondade ja ettevõtete kaitsmiseks energiahinnašoki eest, ja alustama kõige vähem suunatud meetmetest. Komisjon märkis, et kui uue energiahinnasurve tõttu on vaja toetusmeetmeid pikendada, peaksid liikmesriikide sellised meetmed olema paremini suunatud haavatavatele leibkondadele ja ettevõtetele. Komisjon teatas, et eelarvesoovitused tuleks kvantifitseerida ja diferentseerida. Lisaks, nagu on kavandatud komisjoni 9. novembri 2022. aasta teatises ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniste kohta, sõnastatakse eelarvesoovitused esmaste netokulude põhjal. Komisjon soovitas, et kõik liikmesriigid jätkavad riiklikult rahastatavaid investeeringuid ning tagavad rahastu ning muude liidu vahendite tõhusa kasutamise, eelkõige seoses rohe- ja digipöördega ning vastupidavuseesmärkidega. Komisjon märkis, et teeb nõukogule ettepaneku, et kehtivate õigusnormide kohased ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal. |
| --- | --- |

(7)

8. märtsil 2023 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse eelarvepoliitika suunised 2024. aastaks (edaspidi „8. märtsi 2023. aasta teatis“). Selle eesmärk on toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon tuletas meelde, et stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamine lõpetatakse 2023. aasta lõpus. Komisjon kutsus üles kohaldama 2023.–2024. aastal eelarvepoliitikat, mis tagab võla jätkusuutlikkuse keskpikas perspektiivis ja suurendab kestlikul viisil potentsiaalset majanduskasvu, ning kutsus liikmesriike üles määrama oma 2023. aasta stabiilsus- ja lähenemisprogrammides kindlaks, kuidas eelarvekavadega tagatakse keskpikas perspektiivis eelarvepuudujäägi aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse 3 % sisemajanduse koguproduktist (edaspidi „SKP“) järgimine ning võla usutav ja pidev vähendamine või selle hoidmine usaldusväärsel tasemel. Komisjon kutsus samuti liikmesriike üles kaotama järk-järgult riiklikud eelarvemeetmed, mis on kehtestatud leibkondade ja ettevõtete kaitsmiseks energiahinnašoki eest, ja alustama kõige vähem suunatud meetmetest. Komisjon märkis, et kui uue energiahinnasurve tõttu on vaja toetusmeetmeid pikendada, peaksid liikmesriikide sellised meetmed olema paremini suunatud haavatavatele leibkondadele ja ettevõtetele. Komisjon teatas, et eelarvesoovitused tuleks kvantifitseerida ja diferentseerida. Lisaks, nagu on kavandatud komisjoni 9. novembri 2022. aasta teatises ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniste kohta, sõnastatakse eelarvesoovitused esmaste netokulude põhjal. Komisjon soovitas, et kõik liikmesriigid jätkavad riiklikult rahastatavaid investeeringuid ning tagavad rahastu ning muude liidu vahendite tõhusa kasutamise, eelkõige seoses rohe- ja digipöördega ning vastupidavuseesmärkidega. Komisjon märkis, et teeb nõukogule ettepaneku, et kehtivate õigusnormide kohased ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal.

| (8) | 26. aprillil 2023 esitas komisjon seadusandlikud ettepanekud liidu majanduse juhtimise eeskirjade põhjalikuks reformimiseks. Ettepanekute põhieesmärk on parandada valitsemissektori võla jätkusuutlikkust ning edendada reformide ja investeeringute kaudu kõigis liikmesriikides kestlikku ja kaasavat majanduskasvu. Komisjon soovib ettepanekutega suurendada riikide isevastutust, lihtsustada raamistikku ja keskenduda enam keskpikale perioodile, millega kaasneb tõhus ja ühtsem täitmise tagamine. ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniseid käsitlevate nõukogu 14. märtsi 2023. aasta järelduste kohaselt on eesmärk viia seadusandlik töö lõpule 2023. aastal. |
| --- | --- |

(8)

26. aprillil 2023 esitas komisjon seadusandlikud ettepanekud liidu majanduse juhtimise eeskirjade põhjalikuks reformimiseks. Ettepanekute põhieesmärk on parandada valitsemissektori võla jätkusuutlikkust ning edendada reformide ja investeeringute kaudu kõigis liikmesriikides kestlikku ja kaasavat majanduskasvu. Komisjon soovib ettepanekutega suurendada riikide isevastutust, lihtsustada raamistikku ja keskenduda enam keskpikale perioodile, millega kaasneb tõhus ja ühtsem täitmise tagamine. ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniseid käsitlevate nõukogu 14. märtsi 2023. aasta järelduste kohaselt on eesmärk viia seadusandlik töö lõpule 2023. aastal.

| (9) | 30. aprillil 2021 esitas Hispaania vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas sätestatud hindamissuunistega. 13. juulil 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse, millega kiidetakse heaks Hispaania taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnang (6). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Hispaania on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjaomased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud. |
| --- | --- |

(9)

30. aprillil 2021 esitas Hispaania vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas sätestatud hindamissuunistega. 13. juulil 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse, millega kiidetakse heaks Hispaania taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnang (6). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Hispaania on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjaomased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud.

| (10) | 28. aprillil 2023 esitas Hispaania oma 2023. aasta riikliku reformikava ja oma 2023. aasta stabiilsusprogrammi kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 4 lõikega 1. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2023. aasta riiklik reformikava ka Hispaania kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava täitmisel tehtud edusammude kohta. |
| --- | --- |

(10)

28. aprillil 2023 esitas Hispaania oma 2023. aasta riikliku reformikava ja oma 2023. aasta stabiilsusprogrammi kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 4 lõikega 1. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2023. aasta riiklik reformikava ka Hispaania kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava täitmisel tehtud edusammude kohta.

| (11) | 24. mail 2023 avaldas komisjon Hispaania kohta 2023. aasta riigiaruande. Selles hinnati Hispaania edusamme nõukogu poolt aastatel 2019–2022 vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti kokkuvõte sellest, kuidas Hispaania on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Kõnealuse analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega. Samuti hinnati Hispaania edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kestliku arengu eesmärkide saavutamisel. |
| --- | --- |

(11)

24. mail 2023 avaldas komisjon Hispaania kohta 2023. aasta riigiaruande. Selles hinnati Hispaania edusamme nõukogu poolt aastatel 2019–2022 vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti kokkuvõte sellest, kuidas Hispaania on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Kõnealuse analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega. Samuti hinnati Hispaania edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

| (12) | Komisjon tegi määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Hispaania kohta põhjaliku analüüsi ja avaldas selle tulemused 24. mail 2023. Komisjon jõudis järeldusele, et Hispaanias esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige haavatavus, mis on seotud suure välisvõla, valitsemissektori ja erasektori võlaga ning millel on piiriülene tähtsus, on vähenemas, kuid püsib endiselt. Välisvõla ja eelkõige erasektori võla tasemed vähenesid 2010. aastatel ning pärast ajutist pausi 2020. aastal jätkus nende kahanemine 2021. aastal ja see vähenemine peaks eelduste kohaselt majanduskasvu toel jätkuma. Kuid need püsivad siiski kõrgel tasemel. Välispositsioon on saanud kasu jooksevkontost, mis on olnud kümne aasta jooksul ülejäägis, kuigi see on viimasel ajal vähenenud tulenevalt mõjust, mis kaasnes COVID-19 pandeemiaga turismiekspordile ja kõrgemate energiahindadega 2022. aastal. Valitsemissektori võlg on endiselt suur. 2022. aastal hakkas see taas vähenema nagu enne COVID-19 pandeemiat, kui võlg tänu SKP tugevale nominaalkasvule kahanes, kuid praegu ületab see endiselt COVID-19 pandeemiale eelnenud taset. Taaste- ja vastupidavuskavas sisalduvate poliitikameetmete toel peaks vähenemine mõõdukamas tempos jätkuma ka 2023. ja 2024. aastal. Finantssüsteem osutus COVID-19 pandeemia ja energiakriisi põhjustatud hiljutiste šokkide suhtes vastupidavaks. Töötus on taas vähenenud, kuid püsib endiselt suur ja endiselt leidub haavatavaid kohti, sealhulgas väga suur pikaajaline ja noorte töötus. Haavatavuse edasist vähenemist mõjutavad võimalikud riskid on peamiselt seotud finantstingimuste karmistumise mõjuga leibkondade ja ettevõtete finantsseisundile ning valitsemissektori võla jätkusuutlikkusele keskpikas ja pikas perspektiivis, võttes arvesse praeguseid turutingimusi ja elanikkonna vananemist. Poliitilised edusammud on olnud soodsad ning taaste- ja vastupidavuskava jätkuv rakendamine peaks olukorda veelgi parandama. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon tegi määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Hispaania kohta põhjaliku analüüsi ja avaldas selle tulemused 24. mail 2023. Komisjon jõudis järeldusele, et Hispaanias esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige haavatavus, mis on seotud suure välisvõla, valitsemissektori ja erasektori võlaga ning millel on piiriülene tähtsus, on vähenemas, kuid püsib endiselt. Välisvõla ja eelkõige erasektori võla tasemed vähenesid 2010. aastatel ning pärast ajutist pausi 2020. aastal jätkus nende kahanemine 2021. aastal ja see vähenemine peaks eelduste kohaselt majanduskasvu toel jätkuma. Kuid need püsivad siiski kõrgel tasemel. Välispositsioon on saanud kasu jooksevkontost, mis on olnud kümne aasta jooksul ülejäägis, kuigi see on viimasel ajal vähenenud tulenevalt mõjust, mis kaasnes COVID-19 pandeemiaga turismiekspordile ja kõrgemate energiahindadega 2022. aastal. Valitsemissektori võlg on endiselt suur. 2022. aastal hakkas see taas vähenema nagu enne COVID-19 pandeemiat, kui võlg tänu SKP tugevale nominaalkasvule kahanes, kuid praegu ületab see endiselt COVID-19 pandeemiale eelnenud taset. Taaste- ja vastupidavuskavas sisalduvate poliitikameetmete toel peaks vähenemine mõõdukamas tempos jätkuma ka 2023. ja 2024. aastal. Finantssüsteem osutus COVID-19 pandeemia ja energiakriisi põhjustatud hiljutiste šokkide suhtes vastupidavaks. Töötus on taas vähenenud, kuid püsib endiselt suur ja endiselt leidub haavatavaid kohti, sealhulgas väga suur pikaajaline ja noorte töötus. Haavatavuse edasist vähenemist mõjutavad võimalikud riskid on peamiselt seotud finantstingimuste karmistumise mõjuga leibkondade ja ettevõtete finantsseisundile ning valitsemissektori võla jätkusuutlikkusele keskpikas ja pikas perspektiivis, võttes arvesse praeguseid turutingimusi ja elanikkonna vananemist. Poliitilised edusammud on olnud soodsad ning taaste- ja vastupidavuskava jätkuv rakendamine peaks olukorda veelgi parandama.

| (13) | Eurostati kinnitatud andmete kohaselt vähenes Hispaania valitsemissektori eelarvepuudujääk 6,9 %-lt SKPst 2021. aastal 4,8 %-le SKPst 2022. aastal, samas kui valitsemissektori võlg vähenes 118,3 %-lt SKPst 2021. aasta lõpus 113,2 %-le SKPst 2022. aasta lõpus. 24. mail 2023 avaldas komisjon aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Kõnealuses aruandes arutati Hispaania eelarveseisundit, kuna 2022. aastal ületas riigi valitsemissektori eelarvepuudujääk aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst. Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägikriteerium ei ole täidetud. Kooskõlas 8. märtsi 2023. aasta teatisega ei teinud komisjon ettepanekut algatada 2023. aasta kevadel uued ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused. Seejärel märkis komisjon, et teeb nõukogule ettepaneku, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal. Hispaania peaks seda arvesse võtma oma 2023. aasta eelarve täitmisel ja 2024. aasta eelarvekava koostamisel. |
| --- | --- |

(13)

Eurostati kinnitatud andmete kohaselt vähenes Hispaania valitsemissektori eelarvepuudujääk 6,9 %-lt SKPst 2021. aastal 4,8 %-le SKPst 2022. aastal, samas kui valitsemissektori võlg vähenes 118,3 %-lt SKPst 2021. aasta lõpus 113,2 %-le SKPst 2022. aasta lõpus. 24. mail 2023 avaldas komisjon aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Kõnealuses aruandes arutati Hispaania eelarveseisundit, kuna 2022. aastal ületas riigi valitsemissektori eelarvepuudujääk aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst. Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägikriteerium ei ole täidetud. Kooskõlas 8. märtsi 2023. aasta teatisega ei teinud komisjon ettepanekut algatada 2023. aasta kevadel uued ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused. Seejärel märkis komisjon, et teeb nõukogule ettepaneku, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal. Hispaania peaks seda arvesse võtma oma 2023. aasta eelarve täitmisel ja 2024. aasta eelarvekava koostamisel.

| (14) | Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud eelarvepoliitilised meetmed, mis on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. 2022. aastal hõlmasid sellised tulusid vähendavad eelarvepoliitilised meetmed elektri ja gaasi käibemaksu vähendamist, elektrienergia erimaksu vähendamist ning elektrienergia tootmishinna maksu peatamist, samas kui sellised kulusid suurendavad eelarvepoliitilised meetmed hõlmasid üldist sõidukikütuse toetust 20 senti liitri kohta, sissetulekutoetust leibkondadele ja energiamahukatele tööstusharudele, suuremat kasu energiaalase sotsiaalvautšeri kaudu ja hinnasoodustusi ühistranspordi kasutamise eest. Komisjoni hinnangul oli kõnealuste meetmete eelarveline netokulu 2022. aastal 1,6 % SKPst. Samal ajal vähenesid COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete hinnangulised kulud 3,1 %-lt SKPst 2021. aastal 0,5 %-le SKPst 2022. aastal. |
| --- | --- |

(14)

Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud eelarvepoliitilised meetmed, mis on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. 2022. aastal hõlmasid sellised tulusid vähendavad eelarvepoliitilised meetmed elektri ja gaasi käibemaksu vähendamist, elektrienergia erimaksu vähendamist ning elektrienergia tootmishinna maksu peatamist, samas kui sellised kulusid suurendavad eelarvepoliitilised meetmed hõlmasid üldist sõidukikütuse toetust 20 senti liitri kohta, sissetulekutoetust leibkondadele ja energiamahukatele tööstusharudele, suuremat kasu energiaalase sotsiaalvautšeri kaudu ja hinnasoodustusi ühistranspordi kasutamise eest. Komisjoni hinnangul oli kõnealuste meetmete eelarveline netokulu 2022. aastal 1,6 % SKPst. Samal ajal vähenesid COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete hinnangulised kulud 3,1 %-lt SKPst 2021. aastal 0,5 %-le SKPst 2022. aastal.

| (15) | 18. juunil 2021 soovitas nõukogu Hispaanial (7) kasutada 2022. aastal rahastut, et rahastada majanduse taastumist toetavaid lisainvesteeringuid, järgides samal ajal konservatiivset eelarvepoliitikat. Lisaks soovitas nõukogu Hispaanial säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud. Ühtlasi soovitas nõukogu Hispaanial piirata riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasvu. |
| --- | --- |

(15)

18. juunil 2021 soovitas nõukogu Hispaanial (7) kasutada 2022. aastal rahastut, et rahastada majanduse taastumist toetavaid lisainvesteeringuid, järgides samal ajal konservatiivset eelarvepoliitikat. Lisaks soovitas nõukogu Hispaanial säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud. Ühtlasi soovitas nõukogu Hispaanial piirata riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasvu.

| (16) | Komisjoni hinnangul oli eelarvepoliitika (8) 2022. aastal toetav (– 2,5 % SKPst). Nagu nõukogu soovitas, jätkas Hispaania majanduse taastamise toetamist rahastust rahastatavate investeeringutega. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatud kulude maht oli 2022. aastal 1,1 % SKPst (2021. aastal 1,2 % SKPst). Riiklikult rahastatavad investeeringud andsid eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,3 protsendipunkti (9). Seega säilitas Hispaania riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu nõukogu soovitas. Samal ajal andis riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 2,7 protsendipunkti. See märkimisväärne ekspansiivne panus hõlmas energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmete täiendavat mõju (täiendav eelarve netokulu 1,5 % SKPst). Samal ajal aitasid esmaste jooksvate netokulude kasvule kaasa suuremad kulutused vahetarbimisele ja mitterahalistele sotsiaalsiiretele. Riiklikult rahastatavate jooksvate kulude märkimisväärne ekspansiivne panus tulenes ainult osaliselt energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamise meetmetest. Seega ei piiranud Hispaania piisavalt riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasvu. |
| --- | --- |

(16)

Komisjoni hinnangul oli eelarvepoliitika (8) 2022. aastal toetav (– 2,5 % SKPst). Nagu nõukogu soovitas, jätkas Hispaania majanduse taastamise toetamist rahastust rahastatavate investeeringutega. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatud kulude maht oli 2022. aastal 1,1 % SKPst (2021. aastal 1,2 % SKPst). Riiklikult rahastatavad investeeringud andsid eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,3 protsendipunkti (9). Seega säilitas Hispaania riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu nõukogu soovitas. Samal ajal andis riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 2,7 protsendipunkti. See märkimisväärne ekspansiivne panus hõlmas energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmete täiendavat mõju (täiendav eelarve netokulu 1,5 % SKPst). Samal ajal aitasid esmaste jooksvate netokulude kasvule kaasa suuremad kulutused vahetarbimisele ja mitterahalistele sotsiaalsiiretele. Riiklikult rahastatavate jooksvate kulude märkimisväärne ekspansiivne panus tulenes ainult osaliselt energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamise meetmetest. Seega ei piiranud Hispaania piisavalt riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasvu.

| (17) | 2023. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2023. aastal kooskõlas komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis märgituga ja pärast seda soodsam. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2023. aastal 2,1 % ja 2024. aastal 2,4 %. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv sellega võrreldes veidi väiksem – 2023. aastal 1,9 % ja 2024. aastal 2,0 % –, peamiselt tulenevalt eratarbimise eeldatavast väiksemast panusest nii 2023. kui ka 2024. aastal ning investeeringute mõõdukamast kasvust 2024. aastal. 2023. aasta stabiilsusprogrammis esitatud soodsamad väljavaated kajastavad ka tugevamat prognoositavat mõju, mida taaste- ja vastupidavuskava prognoosiperioodil tegevusele avaldab. |
| --- | --- |

(17)

2023. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2023. aastal kooskõlas komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis märgituga ja pärast seda soodsam. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2023. aastal 2,1 % ja 2024. aastal 2,4 %. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv sellega võrreldes veidi väiksem – 2023. aastal 1,9 % ja 2024. aastal 2,0 % –, peamiselt tulenevalt eratarbimise eeldatavast väiksemast panusest nii 2023. kui ka 2024. aastal ning investeeringute mõõdukamast kasvust 2024. aastal. 2023. aasta stabiilsusprogrammis esitatud soodsamad väljavaated kajastavad ka tugevamat prognoositavat mõju, mida taaste- ja vastupidavuskava prognoosiperioodil tegevusele avaldab.

| (18) | Valitsus prognoosib oma 2023. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk väheneb 2023. aastal 3,9 %-le SKPst. Vähenemine 2023. aastal kajastab peamiselt energiahindade tõusule reageerimiseks võetud meetmete väiksemaid kulusid võrreldes 2022. aastaga. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 113,2 %-lt SKPst 2022. aasta lõpus 111,9 %-le SKPst 2023. aasta lõpus. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarvepuudujääk 2023. aastal 4,1 % SKPst. See on kooskõlas 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud eelarvepuudujäägiga. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2023. aasta lõpus madalam (110,6 %) väiksema võlakoormuse muutuse ja eelarvepositsiooni vahelise erinevuse tõttu. |
| --- | --- |

(18)

Valitsus prognoosib oma 2023. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk väheneb 2023. aastal 3,9 %-le SKPst. Vähenemine 2023. aastal kajastab peamiselt energiahindade tõusule reageerimiseks võetud meetmete väiksemaid kulusid võrreldes 2022. aastaga. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 113,2 %-lt SKPst 2022. aasta lõpus 111,9 %-le SKPst 2023. aasta lõpus. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarvepuudujääk 2023. aastal 4,1 % SKPst. See on kooskõlas 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud eelarvepuudujäägiga. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2023. aasta lõpus madalam (110,6 %) väiksema võlakoormuse muutuse ja eelarvepositsiooni vahelise erinevuse tõttu.

| (19) | 2023. aastal peaksid valitsemissektori eelarvepositsiooni jätkuvalt mõjutama meetmed, mida on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. Need hõlmavad 2022. aastast pikendatud meetmeid, eelkõige elektri ja gaasi käibemaksu vähendamine, elektrienergia erimaksu vähendamine, elektrienergia tootmishinna maksu peatamine, leibkondadele ja energiamahukatele tööstusharudele antav sissetulekutoetus, suurem kasu energiaalase sotsiaalvautšeri kaudu ja hinnasoodustused ühistranspordi kasutamise eest, ning uusi meetmeid, nagu praegu maantee- ja meretranspordile ning põllumajandus- ja kalandussektorile suunatud sõidukikütuse toetus 20 senti liitri kohta ning kindlasummaline toetus summas 200 eurot väikese sissetulekuga leibkondadele. Nende meetmete kulusid tasakaalustab osaliselt suurte energiatarnijate ootamatule kasumile kehtestatud maks. Neid tulusid arvesse võttes on komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt toetusmeetmete eelarveline netokulu 2023. aastal 0,6 % SKPst (10). Enamik 2023. aasta meetmetest ei näi olevat suunatud kõige haavatavamatele leibkondadele või ettevõtetele ning paljud neist ei säilita täielikult hinnasignaali energianõudluse vähendamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks. Seepärast moodustavad suunatud toetusmeetmed, mida võetakse arvesse nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovituse (11) järgimise hindamisel, komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt 2023. aastal 0,2 % SKPst (võrreldes 0,5 %ga SKPst 2022. aastal). Lisaks peaks 2023. aasta valitsemissektori eelarvepositsioon paranema tänu COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete järkjärgulisele kaotamisele, hinnangute kohaselt mahus 0,5 % SKPst. |
| --- | --- |

(19)

2023. aastal peaksid valitsemissektori eelarvepositsiooni jätkuvalt mõjutama meetmed, mida on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. Need hõlmavad 2022. aastast pikendatud meetmeid, eelkõige elektri ja gaasi käibemaksu vähendamine, elektrienergia erimaksu vähendamine, elektrienergia tootmishinna maksu peatamine, leibkondadele ja energiamahukatele tööstusharudele antav sissetulekutoetus, suurem kasu energiaalase sotsiaalvautšeri kaudu ja hinnasoodustused ühistranspordi kasutamise eest, ning uusi meetmeid, nagu praegu maantee- ja meretranspordile ning põllumajandus- ja kalandussektorile suunatud sõidukikütuse toetus 20 senti liitri kohta ning kindlasummaline toetus summas 200 eurot väikese sissetulekuga leibkondadele. Nende meetmete kulusid tasakaalustab osaliselt suurte energiatarnijate ootamatule kasumile kehtestatud maks. Neid tulusid arvesse võttes on komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt toetusmeetmete eelarveline netokulu 2023. aastal 0,6 % SKPst (10). Enamik 2023. aasta meetmetest ei näi olevat suunatud kõige haavatavamatele leibkondadele või ettevõtetele ning paljud neist ei säilita täielikult hinnasignaali energianõudluse vähendamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks. Seepärast moodustavad suunatud toetusmeetmed, mida võetakse arvesse nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovituse (11) järgimise hindamisel, komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt 2023. aastal 0,2 % SKPst (võrreldes 0,5 %ga SKPst 2022. aastal). Lisaks peaks 2023. aasta valitsemissektori eelarvepositsioon paranema tänu COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete järkjärgulisele kaotamisele, hinnangute kohaselt mahus 0,5 % SKPst.

| (20) | Oma 12. juuli 2022. aasta soovituses soovitas nõukogu Hispaanial tagada 2023. aastal konservatiivse eelarvepoliitika, eelkõige piirates riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasvu nii, et see oleks allpool keskpika perioodi potentsiaalset SKP kasvu, (12) võttes arvesse jätkuvat ajutist ja sihipärast toetust leibkondadele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Samal ajal peaks Hispaania olema valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Samuti soovitati Hispaanial suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades rahastut ja muid liidu vahendeid. |
| --- | --- |

(20)

Oma 12. juuli 2022. aasta soovituses soovitas nõukogu Hispaanial tagada 2023. aastal konservatiivse eelarvepoliitika, eelkõige piirates riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasvu nii, et see oleks allpool keskpika perioodi potentsiaalset SKP kasvu, (12) võttes arvesse jätkuvat ajutist ja sihipärast toetust leibkondadele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Samal ajal peaks Hispaania olema valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Samuti soovitati Hispaanial suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades rahastut ja muid liidu vahendeid.

| (21) | Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika 2023. aastal ekspansiivne (– 0,3 % SKPst). See järgneb 2022. aasta ekspansiivsele eelarvepoliitikale (– 2,5 % SKPst). Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) peaks andma 2023. aastal eelarvepoliitikasse üldiselt neutraalse panuse 0,2 % SKPst. Seega on riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude prognoositud kasv nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitusega kooskõlas. Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude prognoositav üldiselt neutraalne panus on peamiselt tingitud sellest, et energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamatele leibkondadele ja ettevõtetele ette nähtud (suunatud ja suunamata) toetusmeetmete netokulud on vähenenud (1,0 % SKPst). Peamised riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasvu tõukejõud (ilma uute tulumeetmeteta) on sotsiaalsiirete suurenemine, mis tuleneb pensionide jätkuvast sidumisest varasema inflatsiooniga, ja suuremad kulutused vahetarbimisele. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulude maht on prognoosi kohaselt 2023. aastal 1,6 % SKPst, samas kui riiklikult rahastatavad investeeringud annavad prognoosi kohaselt eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,1 protsendipunkti (13). Seega kavatseb Hispaania rahastada täiendavaid investeeringuid rahastust ja muudest liidu vahenditest ning säilitab prognoosi kohaselt riiklikult rahastatavad investeeringud (14). Hispaania kavatseb rahastada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, näiteks tugevdatud tööstuspoliitika España 2030, elamute taastamise ja linnade taaselustamise kava või panustamine küberturvalisusse ja 5G ühenduvusse, mida rahastatakse rahastust ja muudest liidu vahenditest. |
| --- | --- |

(21)

Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika 2023. aastal ekspansiivne (– 0,3 % SKPst). See järgneb 2022. aasta ekspansiivsele eelarvepoliitikale (– 2,5 % SKPst). Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) peaks andma 2023. aastal eelarvepoliitikasse üldiselt neutraalse panuse 0,2 % SKPst. Seega on riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude prognoositud kasv nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitusega kooskõlas. Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude prognoositav üldiselt neutraalne panus on peamiselt tingitud sellest, et energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamatele leibkondadele ja ettevõtetele ette nähtud (suunatud ja suunamata) toetusmeetmete netokulud on vähenenud (1,0 % SKPst). Peamised riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasvu tõukejõud (ilma uute tulumeetmeteta) on sotsiaalsiirete suurenemine, mis tuleneb pensionide jätkuvast sidumisest varasema inflatsiooniga, ja suuremad kulutused vahetarbimisele. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulude maht on prognoosi kohaselt 2023. aastal 1,6 % SKPst, samas kui riiklikult rahastatavad investeeringud annavad prognoosi kohaselt eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,1 protsendipunkti (13). Seega kavatseb Hispaania rahastada täiendavaid investeeringuid rahastust ja muudest liidu vahenditest ning säilitab prognoosi kohaselt riiklikult rahastatavad investeeringud (14). Hispaania kavatseb rahastada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, näiteks tugevdatud tööstuspoliitika España 2030, elamute taastamise ja linnade taaselustamise kava või panustamine küberturvalisusse ja 5G ühenduvusse, mida rahastatakse rahastust ja muudest liidu vahenditest.

| (22) | 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk 2024. aastal vähenema 3,0 %-le SKPst. 2024. aastal toimuv vähenemine kajastab ühtlasi energiatoetusmeetmete järkjärgulist kaotamist. 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositakse, et valitsemissektori võla suhe SKPsse väheneb 2024. aasta lõpuks 109,1 %ni. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk moodustab 2024. aastal 3,3 % SKPst. See on kooskõlas 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud eelarvepuudujäägiga. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2024. aasta lõpus sarnane (109,1 %). |
| --- | --- |

(22)

2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk 2024. aastal vähenema 3,0 %-le SKPst. 2024. aastal toimuv vähenemine kajastab ühtlasi energiatoetusmeetmete järkjärgulist kaotamist. 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositakse, et valitsemissektori võla suhe SKPsse väheneb 2024. aasta lõpuks 109,1 %ni. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk moodustab 2024. aastal 3,3 % SKPst. See on kooskõlas 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud eelarvepuudujäägiga. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2024. aasta lõpus sarnane (109,1 %).

| (23) | 2023. aasta stabiilsusprogrammiga nähakse ette energiatoetusmeetmete järkjärguline kaotamine 2024. aastal, välja arvatud energiaettevõtete ootamatu kasumi maks. Ka komisjon eeldab peaaegu kõigi energiatoetusmeetmete järkjärgulist kaotamist 2024. aastal (netotulu 0,1 % SKPst 2024. aastal). Need hinnangud sõltuvad eeldusest, et energiahinnad ei tõuse uuesti. |
| --- | --- |

(23)

2023. aasta stabiilsusprogrammiga nähakse ette energiatoetusmeetmete järkjärguline kaotamine 2024. aastal, välja arvatud energiaettevõtete ootamatu kasumi maks. Ka komisjon eeldab peaaegu kõigi energiatoetusmeetmete järkjärgulist kaotamist 2024. aastal (netotulu 0,1 % SKPst 2024. aastal). Need hinnangud sõltuvad eeldusest, et energiahinnad ei tõuse uuesti.

| (24) | Määrusega (EÜ) nr 1466/97 on seatud struktuurse eelarvepositsiooni iga-aastase parandamise sihtmärgiks 0,5 % SKPst, (15) et liikuda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas. Võttes arvesse riigi rahanduse jätkusuutlikkuse kaalutlusi ja vajadust vähendada eelarvepuudujääki allapoole aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst, oleks komisjoni hinnangul asjakohane parandada struktuurset eelarvepositsiooni 2024. aastal vähemalt 0,7 % SKPst. Sellise paranemise tagamiseks ning kooskõlas komisjoni metoodikaga ei tohiks riiklikult rahastatavate esmaste netokulude (16) kasv 2024. aastal ületada 2,6 %, nagu on kajastatud käesolevas soovituses. Samal ajal tuleks ülejäänud energiatoetusmeetmed (komisjoni praeguse hinnangu kohaselt 0,6 % SKPst 2023. aastal) sõltuvalt energiaturu suundumustest järk-järgult kaotada, alustades kõige vähem suunatud meetmetest, ning sellest tulenevat kokkuhoidu tuleks kasutada valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamiseks. |
| --- | --- |

(24)

Määrusega (EÜ) nr 1466/97 on seatud struktuurse eelarvepositsiooni iga-aastase parandamise sihtmärgiks 0,5 % SKPst, (15) et liikuda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas. Võttes arvesse riigi rahanduse jätkusuutlikkuse kaalutlusi ja vajadust vähendada eelarvepuudujääki allapoole aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst, oleks komisjoni hinnangul asjakohane parandada struktuurset eelarvepositsiooni 2024. aastal vähemalt 0,7 % SKPst. Sellise paranemise tagamiseks ning kooskõlas komisjoni metoodikaga ei tohiks riiklikult rahastatavate esmaste netokulude (16) kasv 2024. aastal ületada 2,6 %, nagu on kajastatud käesolevas soovituses. Samal ajal tuleks ülejäänud energiatoetusmeetmed (komisjoni praeguse hinnangu kohaselt 0,6 % SKPst 2023. aastal) sõltuvalt energiaturu suundumustest järk-järgult kaotada, alustades kõige vähem suunatud meetmetest, ning sellest tulenevat kokkuhoidu tuleks kasutada valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamiseks.

| (25) | Eeldades, et poliitikat ei muudeta, prognoositakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et riiklikult rahastatavad esmased netokulud kasvavad 2024. aastal 1,4 %, mis on soovitatud kasvumäärast vähem. |
| --- | --- |

(25)

Eeldades, et poliitikat ei muudeta, prognoositakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et riiklikult rahastatavad esmased netokulud kasvavad 2024. aastal 1,4 %, mis on soovitatud kasvumäärast vähem.

| (26) | 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaksid valitsemissektori investeeringud (v.a rahastust rahastatavad investeeringud) vähenema 2,7 %-lt SKPst 2023. aastal 2,6 %-le SKPst 2024. aastal. 2023. aasta stabiilsusprogrammis osutatakse reformidele ja investeeringutele, mis peaksid aitama kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkusele ning kestlikule ja kaasavale majanduskasvule. Kõnealused reformid ja investeeringud hõlmavad alalist raamistikku, mis tagab avaliku sektori kulutuste kvaliteedi paranemise, maksupettuse ja maksudest kõrvalehoidmise ennetamise ja nende vastu võitlemise meetmeid ning maksusüsteemi reformi, muutmaks seda kaasavamaks, kestlikumaks ja suutlikumaks, et edendada riigi rahanduse keskpika perioodi ja pikaajalist jätkusuutlikkust, mis on samuti osa taaste- ja vastupidavuskavast. |
| --- | --- |

(26)

2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaksid valitsemissektori investeeringud (v.a rahastust rahastatavad investeeringud) vähenema 2,7 %-lt SKPst 2023. aastal 2,6 %-le SKPst 2024. aastal. 2023. aasta stabiilsusprogrammis osutatakse reformidele ja investeeringutele, mis peaksid aitama kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkusele ning kestlikule ja kaasavale majanduskasvule. Kõnealused reformid ja investeeringud hõlmavad alalist raamistikku, mis tagab avaliku sektori kulutuste kvaliteedi paranemise, maksupettuse ja maksudest kõrvalehoidmise ennetamise ja nende vastu võitlemise meetmeid ning maksusüsteemi reformi, muutmaks seda kaasavamaks, kestlikumaks ja suutlikumaks, et edendada riigi rahanduse keskpika perioodi ja pikaajalist jätkusuutlikkust, mis on samuti osa taaste- ja vastupidavuskavast.

| (27) | 2023. aasta stabiilsusprogrammis on esitatud keskpika perioodi eelarvekava aastani 2026. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk järk-järgult vähenema 2,7 %-le SKPst 2025. aastal ja 2,5 %-le SKPst 2026. aastaks. Seega on kavandatud valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähenemine alla 3 % SKPst 2025. aastal. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 109,1 %-lt SKPst 2024. aasta lõpus 106,8 %-le SKPst 2026. aasta lõpuks. |
| --- | --- |

(27)

2023. aasta stabiilsusprogrammis on esitatud keskpika perioodi eelarvekava aastani 2026. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk järk-järgult vähenema 2,7 %-le SKPst 2025. aastal ja 2,5 %-le SKPst 2026. aastaks. Seega on kavandatud valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähenemine alla 3 % SKPst 2025. aastal. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 109,1 %-lt SKPst 2024. aasta lõpus 106,8 %-le SKPst 2026. aasta lõpuks.

| (28) | Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks. Hispaania taaste- ja vastupidavuskava rakendamine on seni jõudsalt edenenud. Hispaania on esitanud kolm maksetaotlust, mis vastavad taaste- ja vastupidavuskava 121 eesmärgile ja sihile ning mille alusel maksti välja kokku 28 000 000 000 eurot. Hispaania on olnud taaste- ja vastupidavuskava rakendamisel kõige edasijõudnumate liikmesriikide hulgas. 6. juunil 2023 esitas Hispaania oma taaste- ja vastupidavuskava muudatuse, mis sisaldas uusi meetmeid, millega kava maht kasvab enam kui kaks korda. Sellega peaks kaasnema piisav haldussuutlikkus, et tagada taaste- ja vastupidavusrahastu vahendite, muude liidu vahendite ja kättesaadavate riiklike vahendite tulemuslik ja tõhus kasutamine. Eelkõige saab Hispaania rahastust eraldatavaid suuremaid toetusi. Läbivaadatud kava sisaldab ka REPowerEU peatükki, mida rahastatakse osaliselt täiendavatest REPowerEU toetustest. Uue REPowerEU peatüki lisamine taaste- ja vastupidavuskavasse võimaldab rahastada täiendavaid reforme ja investeeringuid, et toetada Hispaania strateegilisi eesmärke energia ja rohepöörde vallas. Hispaania esitas vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 14 lõikele 6 ka taotluse saada rahastust 84 000 000 000 eurot täiendavat laenutoetust. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline ja tulemuslik kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest. |
| --- | --- |

(28)

Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks. Hispaania taaste- ja vastupidavuskava rakendamine on seni jõudsalt edenenud. Hispaania on esitanud kolm maksetaotlust, mis vastavad taaste- ja vastupidavuskava 121 eesmärgile ja sihile ning mille alusel maksti välja kokku 28 000 000 000 eurot. Hispaania on olnud taaste- ja vastupidavuskava rakendamisel kõige edasijõudnumate liikmesriikide hulgas. 6. juunil 2023 esitas Hispaania oma taaste- ja vastupidavuskava muudatuse, mis sisaldas uusi meetmeid, millega kava maht kasvab enam kui kaks korda. Sellega peaks kaasnema piisav haldussuutlikkus, et tagada taaste- ja vastupidavusrahastu vahendite, muude liidu vahendite ja kättesaadavate riiklike vahendite tulemuslik ja tõhus kasutamine. Eelkõige saab Hispaania rahastust eraldatavaid suuremaid toetusi. Läbivaadatud kava sisaldab ka REPowerEU peatükki, mida rahastatakse osaliselt täiendavatest REPowerEU toetustest. Uue REPowerEU peatüki lisamine taaste- ja vastupidavuskavasse võimaldab rahastada täiendavaid reforme ja investeeringuid, et toetada Hispaania strateegilisi eesmärke energia ja rohepöörde vallas. Hispaania esitas vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 14 lõikele 6 ka taotluse saada rahastust 84 000 000 000 eurot täiendavat laenutoetust. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline ja tulemuslik kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest.

| (29) | Komisjon kiitis 2022. aastal heaks kõik Hispaania ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid. Ühtekuuluvuspoliitika programmide kiire rakendamine vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga, sealhulgas REPowerEU peatükiga, on esmatähtis, et viia Hispaanias ellu rohe- ja digipööre, suurendada majanduslikku ja sotsiaalset vastupidavust ning tagada tasakaalustatud territoriaalne areng. |
| --- | --- |

(29)

Komisjon kiitis 2022. aastal heaks kõik Hispaania ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid. Ühtekuuluvuspoliitika programmide kiire rakendamine vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga, sealhulgas REPowerEU peatükiga, on esmatähtis, et viia Hispaanias ellu rohe- ja digipööre, suurendada majanduslikku ja sotsiaalset vastupidavust ning tagada tasakaalustatud territoriaalne areng.

| (30) | Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas ning ühtekuuluvuspoliitika programmides käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Hispaania silmitsi mitmete muude probleemidega, mis on seotud rohepöörde, energiaühenduste, sotsiaaleluruumide ja taskukohaste energiatõhusate eluasemetega. |
| --- | --- |

(30)

Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas ning ühtekuuluvuspoliitika programmides käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Hispaania silmitsi mitmete muude probleemidega, mis on seotud rohepöörde, energiaühenduste, sotsiaaleluruumide ja taskukohaste energiatõhusate eluasemetega.

| (31) | Kuigi Hispaanial on otsest kokkupuudet Venemaa fossiilkütustega vähe, osutab 2022. aastal aset leidnud energiahindade tõus selgelt, et Hispaania peab kiirendama üleminekut puhtale energiale. Hispaania teeb edusamme taastuvate energiaallikate kasutuselevõtul ning on üks suurima tuule- ja päikeseenergia tootmisvõimsusega liikmesriike (ligikaudu 49,8 GW). Loamenetluste mõningane parandamine, eelkõige omatarbeks toodetud energia tarbimise puhul, on aidanud teha täiendavaid edusamme nende tehnoloogiate kasutuselevõtul. Hispaania seisab aga silmitsi suure mahajäämusega uute taastuvenergiajaamadega seotud kuhjunud taotluste menetlemisel. Võrgu läbilaskevõime piirangud takistavad taastuvate energiaallikate edasist lõimimist elektrivõrku. Hispaania on üks suurima nutiarvestite osakaaluga riike, kuid täiendava taastuvelektri integreerimiseks oleks vaja lisainvesteeringuid võrgutaristusse ja energia salvestamisse. Taastuvenergia kasutuselevõtu kiirendamise meetmed võiksid hõlmata loamenetluste edasist ühtlustamist ja digitaliseerimist, võrguvõimsuse kiiremat jaotamist projektidele ning ametiasutuste töö toetamist lubade menetlemisel, tagades selleks kõnealustes asutustes asjakohased oskused ja personali ning parandades koordineerimist kõigi valitsustasandite vahel. Lisaks on Hispaania piiriüleste elektriühenduste tase 2022. aastal (5,4 %) endiselt märkimisväärselt madalam 2020. aastaks (10 %) ja 2030. aastaks (15 %) seatud eesmärkidest. |
| --- | --- |

(31)

Kuigi Hispaanial on otsest kokkupuudet Venemaa fossiilkütustega vähe, osutab 2022. aastal aset leidnud energiahindade tõus selgelt, et Hispaania peab kiirendama üleminekut puhtale energiale. Hispaania teeb edusamme taastuvate energiaallikate kasutuselevõtul ning on üks suurima tuule- ja päikeseenergia tootmisvõimsusega liikmesriike (ligikaudu 49,8 GW). Loamenetluste mõningane parandamine, eelkõige omatarbeks toodetud energia tarbimise puhul, on aidanud teha täiendavaid edusamme nende tehnoloogiate kasutuselevõtul. Hispaania seisab aga silmitsi suure mahajäämusega uute taastuvenergiajaamadega seotud kuhjunud taotluste menetlemisel. Võrgu läbilaskevõime piirangud takistavad taastuvate energiaallikate edasist lõimimist elektrivõrku. Hispaania on üks suurima nutiarvestite osakaaluga riike, kuid täiendava taastuvelektri integreerimiseks oleks vaja lisainvesteeringuid võrgutaristusse ja energia salvestamisse. Taastuvenergia kasutuselevõtu kiirendamise meetmed võiksid hõlmata loamenetluste edasist ühtlustamist ja digitaliseerimist, võrguvõimsuse kiiremat jaotamist projektidele ning ametiasutuste töö toetamist lubade menetlemisel, tagades selleks kõnealustes asutustes asjakohased oskused ja personali ning parandades koordineerimist kõigi valitsustasandite vahel. Lisaks on Hispaania piiriüleste elektriühenduste tase 2022. aastal (5,4 %) endiselt märkimisväärselt madalam 2020. aastaks (10 %) ja 2030. aastaks (15 %) seatud eesmärkidest.

| (32) | 2022. aasta augustist kuni 2023. aasta märtsini vähenes Hispaania maagaasi tarbimine võrreldes eelneva viie aasta sama perioodi keskmise gaasitarbimisega 10,8 %, (17) st rohkem, kui nõukogu määruses (EL) 2022/1369 (18) seatud vähendamiseesmärk 7 %. Hispaanial soovitatakse jätkata jõupingutusi gaasinõudluse ajutiseks vähendamiseks kuni 31. märtsini 2024, vastavalt nõukogu määrusele (EL) 2023/706 (19). Täiendavad investeeringud energiatõhusatesse eluasemetesse aitaksid leevendada eluasemete taskukohasusega seotud probleeme. Ostujõu märkimisväärne vähenemine, üürihindade püsiv tõus ja suuremad hüpoteeklaenumaksed on süvendanud eluasemete taskukohasuse probleeme, eriti haavatavate leibkondade jaoks. Taskukohaste eluasemete ja sotsiaaleluruumide pakkumine on endiselt piiratud ja liidu keskmisest oluliselt väiksem. Praeguses Hispaania riiklikus energia- ja kliimakavas on ette nähtud 1,2 miljoni eluhoone renoveerimine 2030. aastaks, kusjuures taaste- ja vastupidavuskava katab sellest umbes kolmandiku. Täiendavate energiatõhusate eluasemete kasutuselevõtt terava puuduse ja stressiolukorras turuga piirkondades, sealhulgas renoveerimise ja elektrifitseerimise kaudu, võib aidata piirata energiatarbimist, tegeleda rohepöördega ja toetada haavatavaid leibkondi, keda ohustab suuremal määral energiaostuvõimetus. Sihipärased sotsiaaleluruumid ja taskukohased üüripinnad, mida pakutakse koostöös erasektoriga, võivad aidata piirata eelarvemõju. |
| --- | --- |

(32)

2022. aasta augustist kuni 2023. aasta märtsini vähenes Hispaania maagaasi tarbimine võrreldes eelneva viie aasta sama perioodi keskmise gaasitarbimisega 10,8 %, (17) st rohkem, kui nõukogu määruses (EL) 2022/1369 (18) seatud vähendamiseesmärk 7 %. Hispaanial soovitatakse jätkata jõupingutusi gaasinõudluse ajutiseks vähendamiseks kuni 31. märtsini 2024, vastavalt nõukogu määrusele (EL) 2023/706 (19). Täiendavad investeeringud energiatõhusatesse eluasemetesse aitaksid leevendada eluasemete taskukohasusega seotud probleeme. Ostujõu märkimisväärne vähenemine, üürihindade püsiv tõus ja suuremad hüpoteeklaenumaksed on süvendanud eluasemete taskukohasuse probleeme, eriti haavatavate leibkondade jaoks. Taskukohaste eluasemete ja sotsiaaleluruumide pakkumine on endiselt piiratud ja liidu keskmisest oluliselt väiksem. Praeguses Hispaania riiklikus energia- ja kliimakavas on ette nähtud 1,2 miljoni eluhoone renoveerimine 2030. aastaks, kusjuures taaste- ja vastupidavuskava katab sellest umbes kolmandiku. Täiendavate energiatõhusate eluasemete kasutuselevõtt terava puuduse ja stressiolukorras turuga piirkondades, sealhulgas renoveerimise ja elektrifitseerimise kaudu, võib aidata piirata energiatarbimist, tegeleda rohepöördega ja toetada haavatavaid leibkondi, keda ohustab suuremal määral energiaostuvõimetus. Sihipärased sotsiaaleluruumid ja taskukohased üüripinnad, mida pakutakse koostöös erasektoriga, võivad aidata piirata eelarvemõju.

| (33) | Transport sõltub endiselt suuresti vedelkütustest. Sektori arvele langeb suur osa kasvuhoonegaaside heitest ja sektor põhjustab ka õhusaastet, mis on üle liidu keskmise. Maapiirkondades valmistab endiselt muret ebapiisav taristu ja juurdepääs ühistranspordile. Elektromobiilsuse kasutuselevõtt ei ole piisavalt arenenud ei pakkumise ega ka nõudluse poolel. Kiirraudtee põhivõrgu, sealhulgas piiriülese põhivõrgu väljaehitamine 2030. aastaks kiirendab üleminekut kliimaneutraalsusele ja muudab transpordi fossiilkütustest vähem sõltuvaks. Taaste- ja vastupidavuskavas sisalduvad meetmed võivad muuta linna- ja suurlinnatransporti ning tugevdada üleeuroopalist transpordivõrku, aidates sektoris kaasa digitaliseerimise ja uute tehnoloogiate kasutuselevõtule. |
| --- | --- |

(33)

Transport sõltub endiselt suuresti vedelkütustest. Sektori arvele langeb suur osa kasvuhoonegaaside heitest ja sektor põhjustab ka õhusaastet, mis on üle liidu keskmise. Maapiirkondades valmistab endiselt muret ebapiisav taristu ja juurdepääs ühistranspordile. Elektromobiilsuse kasutuselevõtt ei ole piisavalt arenenud ei pakkumise ega ka nõudluse poolel. Kiirraudtee põhivõrgu, sealhulgas piiriülese põhivõrgu väljaehitamine 2030. aastaks kiirendab üleminekut kliimaneutraalsusele ja muudab transpordi fossiilkütustest vähem sõltuvaks. Taaste- ja vastupidavuskavas sisalduvad meetmed võivad muuta linna- ja suurlinnatransporti ning tugevdada üleeuroopalist transpordivõrku, aidates sektoris kaasa digitaliseerimise ja uute tehnoloogiate kasutuselevõtule.

| (34) | Tööjõu ja oskuste nappus rohepöörde jaoks olulistes sektorites ja kutsealadel, sealhulgas nullnetotehnoloogiate tootmine, kasutuselevõtt ja hooldamine, tekitab probleeme üleminekul nullnetomajandusele. Kvaliteetsed haridus- ja koolitussüsteemid, mis vastavad tööturu muutuvatele vajadustele, ning sihipärased täiend- ja ümberõppe meetmed on esmatähtsad, et vähendada oskuste nappust ning edendada töötajate kaasamist ja tööjõu ümberpaigutamist. Kasutamata tööjõupakkumise rakendamiseks peavad kõnealused meetmed olema kättesaadavad eelkõige rohepöördest enim mõjutatud üksikisikutele ning sektorites ja piirkondades. 2022. aastal teatati Hispaanias tööjõunappusest mitme ameti puhul, mis nõuavad rohepöördeks erioskusi või -teadmisi, näiteks elektroonikatehnikud. |
| --- | --- |

(34)

Tööjõu ja oskuste nappus rohepöörde jaoks olulistes sektorites ja kutsealadel, sealhulgas nullnetotehnoloogiate tootmine, kasutuselevõtt ja hooldamine, tekitab probleeme üleminekul nullnetomajandusele. Kvaliteetsed haridus- ja koolitussüsteemid, mis vastavad tööturu muutuvatele vajadustele, ning sihipärased täiend- ja ümberõppe meetmed on esmatähtsad, et vähendada oskuste nappust ning edendada töötajate kaasamist ja tööjõu ümberpaigutamist. Kasutamata tööjõupakkumise rakendamiseks peavad kõnealused meetmed olema kättesaadavad eelkõige rohepöördest enim mõjutatud üksikisikutele ning sektorites ja piirkondades. 2022. aastal teatati Hispaanias tööjõunappusest mitme ameti puhul, mis nõuavad rohepöördeks erioskusi või -teadmisi, näiteks elektroonikatehnikud.

| (35) | Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2023. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (20) kajastub esitatud soovituses 1. |
| --- | --- |

(35)

Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2023. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (20) kajastub esitatud soovituses 1.

| (36) | Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et i) tagada võla jätkusuutlikkus ja hoiduda 2023. aastal kogunõudluse laiapõhjalisest toetamisest, suunata paremini kõrgete energiahindade mõju leevendamiseks võetavaid eelarvemeetmeid ning kaaluda asjakohaseid viise toetuse lõpetamiseks, kui energiahinnasurve väheneb; ii) säilitada avaliku sektori investeeringute kõrge tase ja edendada erainvesteeringuid, et toetada rohe- ja digipööret; iii) toetada palgasuundumusi, mis leevendavad ostujõu vähenemist, piirates samal ajal teisest mõju inflatsioonile, tõhustada veelgi aktiivset tööturupoliitikat ja leevendada oskuste nappust; iv) parandada ettevõtluskeskkonda ja tagada, et ettevõtetele antav energiatoetus on kulutõhus, ajutine, suunatud elujõulistele ettevõtetele ja säilitab stiimulid rohepöördeks, ning v) säilitada makromajanduslik finantsstabiilsus ja jälgida riske, jätkates samal ajal tööd pangandusliidu väljakujundamiseks. Hispaania puhul aitavad soovitused 1, 2 ja 3 rakendada esimest, teist ja kolmandat soovitust, mis on sätestatud 2023. aasta euroala käsitlevas soovituses. |
| --- | --- |

(36)

Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et i) tagada võla jätkusuutlikkus ja hoiduda 2023. aastal kogunõudluse laiapõhjalisest toetamisest, suunata paremini kõrgete energiahindade mõju leevendamiseks võetavaid eelarvemeetmeid ning kaaluda asjakohaseid viise toetuse lõpetamiseks, kui energiahinnasurve väheneb; ii) säilitada avaliku sektori investeeringute kõrge tase ja edendada erainvesteeringuid, et toetada rohe- ja digipööret; iii) toetada palgasuundumusi, mis leevendavad ostujõu vähenemist, piirates samal ajal teisest mõju inflatsioonile, tõhustada veelgi aktiivset tööturupoliitikat ja leevendada oskuste nappust; iv) parandada ettevõtluskeskkonda ja tagada, et ettevõtetele antav energiatoetus on kulutõhus, ajutine, suunatud elujõulistele ettevõtetele ja säilitab stiimulid rohepöördeks, ning v) säilitada makromajanduslik finantsstabiilsus ja jälgida riske, jätkates samal ajal tööd pangandusliidu väljakujundamiseks. Hispaania puhul aitavad soovitused 1, 2 ja 3 rakendada esimest, teist ja kolmandat soovitust, mis on sätestatud 2023. aasta euroala käsitlevas soovituses.

| (37) | Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja hinnangut, on nõukogu 2023. aasta riikliku reformikava ja 2023. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel esitatud nõukogu soovitused kajastuvad esitatud soovituses 1. Soovituses 1 osutatud poliitikameetmed aitavad vähendada haavatavust, mis on seotud valitsemissektori suure võlaga. Soovitus 2 aitab kaasa soovituse 1 täitmisele. Soovituses 1 osutatud poliitikameetmed aitavad vähendada tasakaalustamatust ja rakendada 2023. aasta euroala käsitlevas soovituses sätestatud soovitusi kooskõlas põhjendusega 36, |
| --- | --- |

(37)

Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja hinnangut, on nõukogu 2023. aasta riikliku reformikava ja 2023. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel esitatud nõukogu soovitused kajastuvad esitatud soovituses 1. Soovituses 1 osutatud poliitikameetmed aitavad vähendada haavatavust, mis on seotud valitsemissektori suure võlaga. Soovitus 2 aitab kaasa soovituse 1 täitmisele. Soovituses 1 osutatud poliitikameetmed aitavad vähendada tasakaalustamatust ja rakendada 2023. aasta euroala käsitlevas soovituses sätestatud soovitusi kooskõlas põhjendusega 36,

SOOVITAB Hispaanial võtta 2023. ja 2024. aastal järgmisi meetmeid.

1.

Tagada konservatiivne eelarvepoliitika, eelkõige piirates riiklikult rahastatavate esmaste netokulude nominaalset kasvu 2024. aastal kuni 2,6 %ni (21).

Säilitada riiklikult rahastatavad avaliku sektori investeeringud ning tagada rahastust antavate toetuste ja muude liidu vahendite tulemuslik kasutuselevõtt, eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks.

Jätkata pärast 2024. aastat keskpika perioodi eelarvestrateegia rakendamist, mis hõlmab järkjärgulist ja kestlikku konsolideerimist koos investeeringute ja reformidega, mis soodustavad hoogsamat kestlikku majanduskasvu, et saavutada keskpikas perspektiivis usaldusväärne eelarvepositsioon.

2.

Säilitada taaste- ja vastupidavuskava järjepideva rakendamise tempo ning alustada pärast hiljutist addendum’i, sealhulgas REPowerEU peatüki ja täiendava laenutaotluse esitamist kiiresti seotud meetmete rakendamist. Tagada jätkuvalt piisav haldussuutlikkus, pidades silmas taaste- ja vastupidavuskava mahu kavandatud suurendamist. Jätkata ühtekuuluvuspoliitika programmide kiiret rakendamist täielikus vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga.

3.

Vähendada sõltuvust fossiilkütustest. Kiirendada taastuvenergia kasutuselevõttu, muu hulgas ühtlustades ja digitaliseerides veelgi loamenetlusi, toetades lubade andmisega tegelevate asutuste tööd, parandades juurdepääsu võrgule ning investeerides energia salvestamisse, elektrienergia ülekandmisse ja jaotamisse ning piiriülestesse elektriühendustesse. Suurendada sotsiaaleluruumide ja taskukohaste energiatõhusate eluasemete kättesaadavust, sealhulgas renoveerimise kaudu, kiirendada hoonete elektrifitseerimist ja elektromobiilsuse levikut. Suurendada poliitilisi jõupingutusi rohepöördeks vajalike oskuste ja pädevuste pakkumiseks ja omandamiseks.

Brüssel, 14. juuli 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

3

(4)  Nõukogu 16. mai 2023. aasta soovitus euroala majanduspoliitika kohta (ELT C 180, 23.5.2023, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. veebruari 2023. aasta määrus (EL) 2023/435, millega muudetakse määrust (EL) 2021/241 riiklike taaste- ja vastupidavuskavade REPowerEU peatükkide osas ning määrusi (EL) nr 1303/2013, (EL) 2021/1060 ja (EL) 2021/1755 ning direktiivi 2003/87/EÜ (ELT L 63, 28.2.2023, lk 1).

5

(6)  ST 10150/21 INIT; ST 10150/21 ADD 1; ST 10150/21 ADD 1 REV 1; ST 10150/21 ADD 1 REV 2; ST 10150/21 COR 1.

6

(7)  Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitus, milles esitatakse nõukogu arvamus Hispaania 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 304, 29.7.2021, lk 38).

7

(8)  Eelarvepoliitikat mõõdetakse esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse rahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavaid kulusid. Üksikasjalikum teave on esitatud eelarvestatistikatabelite tekstikastis 1.

8

(9)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud andsid pärssiva panuse 0,3 protsendipunkti SKPst, tulenevalt järkjärgulisest jõudmisest COVID-19 pandeemiale eelnenud tasemele.

9

(10)  See näitaja kajastab nende meetmete aastaste eelarvekulude taset, sealhulgas jooksvaid tulusid ja kulusid ning asjakohasel juhul kapitalikulumeetmeid.

10

(11)  Nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitus, milles käsitletakse Hispaania 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Hispaania 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 334, 1.9.2022, lk 70).

11

(12)  Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on Hispaania keskpika perioodi (kümne aasta keskmine) nominaalne potentsiaalne SKP kasv hinnanguliselt 5,5 %.

12

(13)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma pärssiva panuse 0,2 protsendipunkti SKPst.

13

(14)  Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulude maht on 2023. aastal 1,6 % SKPst, samas kui riiklikult rahastatavad investeeringud annavad eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,2 protsendipunkti. Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma pärssiva panuse 0,2 protsendipunkti SKPst.

14

(15)  Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikkel 5 nõuab ka kohandamist rohkem kui 0,5 % SKPst liikmesriikide puhul, kelle valitsemissektori võlg ületab 60 % SKPst või kelle võla jätkusuutlikkusega seotud riskid on suuremad.

15

(16)  Esmased netokulud on riiklikult rahastatavad kulud ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta ning need ei hõlma intressikulusid ega tsüklilisi töötuskulusid.

16

(17)  10,8 % vähenemine hõlmab maagaasi tarbimist naaberliikmesriiki eksporditud elektrienergia tootmiseks Hispaanias.

17

(18)  Hispaaniale on tehtud erand, mistõttu on tema nõudluse kohustusliku vähendamise eesmärk liidu häireolukorras 15 % asemel 7 % vastavalt nõukogu 5. augusti 2022. aasta määruse (EL) 2022/1369 (mis käsitleb gaasinõudluse vähendamise koordineeritud meetmeid) artikli 5 lõikele 7 (ELT L 206, 8.8.2022, p. 1).

18

(19)  Nõukogu 30. märtsi 2023. aasta määrus (EL) 2023/706, millega muudetakse määrust (EL) 2022/1369 seoses gaasinõudluse vähendamise meetmete nõudluse vähendamise perioodi pikendamisega ning nende meetmete rakendamise aruandluse ja seire tõhustamisega (ELT L 93, 31.3.2023, lk 1).

19

(20)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.

20

(21)  See vastab hinnangute kohaselt 2024. aastal struktuurse eelarvepositsiooni iga-aastasele parandamisele vähemalt 0,7 % SKPst, nagu on kirjeldatud põhjenduses 24.

21

---

| 1.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/86 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/86

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

14. juuli 2023,

milles käsitletakse Prantsusmaa 2023. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Prantsusmaa 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohta

(2023/C 312/10)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arves nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (3) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu (edaspidi „rahastu“). Rahastust antakse liikmesriikidele rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. Kooskõlas Euroopa poolaasta prioriteetidega aitab rahastu kaasa majanduslikule ja kaasavale taastumisele ning kestlike ja majanduskasvu soodustavate reformide ja investeeringute tegemisele, eelkõige rohe- ja digipööret edendavate reformide ja investeeringute tegemisele, et muuta liikmesriikide majandus vastupidavamaks. Samuti aitab see tugevdada riigi rahandust ning hoogustada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis, parandada territoriaalset ühtekuuluvust liidus ja toetada Euroopa sotsiaalõiguste samba jätkuvat rakendamist. 30. juunil 2022 ajakohastati vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikele 2 rahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust. |
| --- | --- |

(1)

19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (3) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu (edaspidi „rahastu“). Rahastust antakse liikmesriikidele rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. Kooskõlas Euroopa poolaasta prioriteetidega aitab rahastu kaasa majanduslikule ja kaasavale taastumisele ning kestlike ja majanduskasvu soodustavate reformide ja investeeringute tegemisele, eelkõige rohe- ja digipööret edendavate reformide ja investeeringute tegemisele, et muuta liikmesriikide majandus vastupidavamaks. Samuti aitab see tugevdada riigi rahandust ning hoogustada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis, parandada territoriaalset ühtekuuluvust liidus ja toetada Euroopa sotsiaalõiguste samba jätkuvat rakendamist. 30. juunil 2022 ajakohastati vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikele 2 rahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.

| (2) | 22. novembril 2022 võttis komisjon vastu 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2023) algust. 23. märtsil 2023 kiitis Euroopa Ülemkogu heaks 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid, mis on koondunud konkurentsivõimelise kestlikkuse nelja mõõtme ümber. 22. novembril 2022 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka 2023. aasta häiremehhanismi aruande, milles nimetati Prantsusmaad ühe liikmesriigina, kus võib esineda tasakaalustamatus või kus võib esineda oht selle tekkimiseks ja kelle olukorda oleks vaja põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka arvamuse Prantsusmaa 2023. aasta eelarvekava kohta. Komisjon võttis vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2023. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. Nõukogu võttis 16. mail 2023 vastu euroala majanduspoliitikat käsitleva soovituse (4) (edaspidi „2023. aasta euroala käsitlev soovitus“) ja 13. märtsil 2023 ühise tööhõivearuande. |
| --- | --- |

(2)

22. novembril 2022 võttis komisjon vastu 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2023) algust. 23. märtsil 2023 kiitis Euroopa Ülemkogu heaks 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid, mis on koondunud konkurentsivõimelise kestlikkuse nelja mõõtme ümber. 22. novembril 2022 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka 2023. aasta häiremehhanismi aruande, milles nimetati Prantsusmaad ühe liikmesriigina, kus võib esineda tasakaalustamatus või kus võib esineda oht selle tekkimiseks ja kelle olukorda oleks vaja põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka arvamuse Prantsusmaa 2023. aasta eelarvekava kohta. Komisjon võttis vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2023. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. Nõukogu võttis 16. mail 2023 vastu euroala majanduspoliitikat käsitleva soovituse (4) (edaspidi „2023. aasta euroala käsitlev soovitus“) ja 13. märtsil 2023 ühise tööhõivearuande.

| (3) | Kuigi liidu riikide majandus on olnud märkimisväärselt vastupidav, avaldab geopoliitiline kontekst jätkuvalt negatiivset mõju. Kuna liit toetab kindlalt Ukrainat, keskendutakse liidu majandus- ja sotsiaalpoliitika tegevuskavas sellele, et vähendada lühiajalises perspektiivis energiašokkide negatiivset mõju nii haavatavatele leibkondadele kui ka ettevõtetele ning jätkata jõupingutusi, et viia ellu rohe- ja digipööre, toetada kestlikku ja kaasavat majanduskasvu, tagada makromajanduslik stabiilsus ja suurendada vastupidavust keskpikas perspektiivis. Samuti keskendutakse selles jõuliselt liidu konkurentsivõime ja tootlikkuse suurendamisele. |
| --- | --- |

(3)

Kuigi liidu riikide majandus on olnud märkimisväärselt vastupidav, avaldab geopoliitiline kontekst jätkuvalt negatiivset mõju. Kuna liit toetab kindlalt Ukrainat, keskendutakse liidu majandus- ja sotsiaalpoliitika tegevuskavas sellele, et vähendada lühiajalises perspektiivis energiašokkide negatiivset mõju nii haavatavatele leibkondadele kui ka ettevõtetele ning jätkata jõupingutusi, et viia ellu rohe- ja digipööre, toetada kestlikku ja kaasavat majanduskasvu, tagada makromajanduslik stabiilsus ja suurendada vastupidavust keskpikas perspektiivis. Samuti keskendutakse selles jõuliselt liidu konkurentsivõime ja tootlikkuse suurendamisele.

| (4) | 1. veebruaril 2023 avaldas komisjon teatise „Rohelise kokkuleppe tööstuskava kliimaneutraalsuse ajastuks“ (edaspidi „rohelise kokkuleppe tööstuskava“). Rohelise kokkuleppe tööstuskava eesmärk on edendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet ja toetada kiiret üleminekut kliimaneutraalsusele. See täiendab Euroopa rohelise kokkuleppe ja kava „REPowerEU“ raames tehtavaid jõupingutusi. Sellega tahetakse samuti luua keskkond, mis aitaks paremini suurendada liidu tootmisvõimsust nullnetotehnoloogia ja toodete osas, mida on vaja liidu ambitsioonikate kliimaeesmärkide saavutamiseks, samuti tagada juurdepääs asjakohastele kriitilise tähtsusega toorainetele, sealhulgas mitmekesistades hankimist, kasutades parimal viisil liikmesriikide maavarasid ja maksimeerides toorainete ringlussevõttu. Rohelise kokkuleppe tööstuskava põhineb neljal sambal: prognoositav ja lihtsam õigusraamistik, kiirem juurdepääs rahastusele, oskuste edendamine ning avatud kaubandus tarneahelate vastupidavuse tagamiseks. Komisjon avaldas 16. märtsil 2023 ka teatise „ELi pikaajaline konkurentsivõime: pilk 2030. aasta järgsesse aega“, milles on esitatud üheksa üksteist tugevdavat tegurit koos eesmärgiga luua majanduskasvu soodustav õigusraamistik. Teatises seatakse poliitilised prioriteedid, mille eesmärk on aktiivselt tagada struktuursed parandused, sihipärased investeeringud ja reguleerivad meetmed liidu ja selle liikmesriikide pikaajalise konkurentsivõime edendamiseks. Allpool esitatud soovitused aitavad neid prioriteete ellu viia. |
| --- | --- |

(4)

1. veebruaril 2023 avaldas komisjon teatise „Rohelise kokkuleppe tööstuskava kliimaneutraalsuse ajastuks“ (edaspidi „rohelise kokkuleppe tööstuskava“). Rohelise kokkuleppe tööstuskava eesmärk on edendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet ja toetada kiiret üleminekut kliimaneutraalsusele. See täiendab Euroopa rohelise kokkuleppe ja kava „REPowerEU“ raames tehtavaid jõupingutusi. Sellega tahetakse samuti luua keskkond, mis aitaks paremini suurendada liidu tootmisvõimsust nullnetotehnoloogia ja toodete osas, mida on vaja liidu ambitsioonikate kliimaeesmärkide saavutamiseks, samuti tagada juurdepääs asjakohastele kriitilise tähtsusega toorainetele, sealhulgas mitmekesistades hankimist, kasutades parimal viisil liikmesriikide maavarasid ja maksimeerides toorainete ringlussevõttu. Rohelise kokkuleppe tööstuskava põhineb neljal sambal: prognoositav ja lihtsam õigusraamistik, kiirem juurdepääs rahastusele, oskuste edendamine ning avatud kaubandus tarneahelate vastupidavuse tagamiseks. Komisjon avaldas 16. märtsil 2023 ka teatise „ELi pikaajaline konkurentsivõime: pilk 2030. aasta järgsesse aega“, milles on esitatud üheksa üksteist tugevdavat tegurit koos eesmärgiga luua majanduskasvu soodustav õigusraamistik. Teatises seatakse poliitilised prioriteedid, mille eesmärk on aktiivselt tagada struktuursed parandused, sihipärased investeeringud ja reguleerivad meetmed liidu ja selle liikmesriikide pikaajalise konkurentsivõime edendamiseks. Allpool esitatud soovitused aitavad neid prioriteete ellu viia.

| (5) | 2023. aastal jätkub majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta areng kooskõlas rahastu rakendamisega. Taaste- ja vastupidavuskavade täielik rakendamine on jätkuvalt oluline Euroopa poolaasta poliitiliste prioriteetide elluviimiseks, kuna kavades käsitletakse kõiki viimastel aastatel esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019., 2020. ja 2022. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mis on läbi vaadatud või mida on ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21. |
| --- | --- |

(5)

2023. aastal jätkub majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta areng kooskõlas rahastu rakendamisega. Taaste- ja vastupidavuskavade täielik rakendamine on jätkuvalt oluline Euroopa poolaasta poliitiliste prioriteetide elluviimiseks, kuna kavades käsitletakse kõiki viimastel aastatel esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019., 2020. ja 2022. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mis on läbi vaadatud või mida on ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21.

| (6) | 27. veebruaril 2023 vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2023/435 (5) (edaspidi „REPowerEU määrus“) eesmärk on kaotada kiiresti järkjärguliselt liidu sõltuvus Venemaa fossiilkütuste impordist. See aitab tugevdada energiajulgeolekut ja mitmekesistada liidu energiavarustust ning suurendada samal ajal taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, energiasalvestusvõimsust ja energiatõhusust. REPowerEU määrus võimaldab liikmesriikidel lisada oma riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse uue REPowerEU peatüki, et rahastada olulisi reforme ja investeeringuid, mis aitavad saavutada REPowerEU eesmärke. Samuti aitavad kõnealused reformid ja investeeringud suurendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet, nagu on kirjeldatud rohelise kokkuleppe tööstuskavas, ja käsitleda energiaalaseid riigipõhiseid soovitusi, mis esitati liikmesriikidele 2022. aastal ja esitatakse neile asjakohasel juhul ka 2023. aastal. REPowerEU määrusega kehtestatakse uus tagastamatu rahalise toetuse kategooria, mille kaudu saavad liikmesriigid rahastada taaste- ja vastupidavuskavade raames uusi energiaga seotud reforme ja investeeringuid. |
| --- | --- |

(6)

27. veebruaril 2023 vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2023/435 (5) (edaspidi „REPowerEU määrus“) eesmärk on kaotada kiiresti järkjärguliselt liidu sõltuvus Venemaa fossiilkütuste impordist. See aitab tugevdada energiajulgeolekut ja mitmekesistada liidu energiavarustust ning suurendada samal ajal taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, energiasalvestusvõimsust ja energiatõhusust. REPowerEU määrus võimaldab liikmesriikidel lisada oma riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse uue REPowerEU peatüki, et rahastada olulisi reforme ja investeeringuid, mis aitavad saavutada REPowerEU eesmärke. Samuti aitavad kõnealused reformid ja investeeringud suurendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet, nagu on kirjeldatud rohelise kokkuleppe tööstuskavas, ja käsitleda energiaalaseid riigipõhiseid soovitusi, mis esitati liikmesriikidele 2022. aastal ja esitatakse neile asjakohasel juhul ka 2023. aastal. REPowerEU määrusega kehtestatakse uus tagastamatu rahalise toetuse kategooria, mille kaudu saavad liikmesriigid rahastada taaste- ja vastupidavuskavade raames uusi energiaga seotud reforme ja investeeringuid.

| (7) | 8. märtsil 2023 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse eelarvepoliitika suunised 2024. aastaks (edaspidi „8. märtsi 2023. aasta teatis“). Selle eesmärk on toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon tuletas meelde, et stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamine lõpetatakse 2023. aasta lõpus. Komisjon kutsus üles kohaldama 2023.–2024. aastal eelarvepoliitikat, mis tagab võla jätkusuutlikkuse keskpikas perspektiivis ja suurendab kestlikul viisil potentsiaalset majanduskasvu, ning kutsus liikmesriike üles määrama oma 2023. aasta stabiilsus- ja lähenemisprogrammides kindlaks, kuidas eelarvekavadega tagatakse keskpikas perspektiivis eelarvepuudujäägi aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse 3 % sisemajanduse koguproduktist (edaspidi „SKP“) järgimine ning võla usutav ja pidev vähendamine või selle hoidmine usaldusväärsel tasemel. Komisjon kutsus samuti liikmesriike üles kaotama järk-järgult riiklikud eelarvemeetmed, mis on kehtestatud leibkondade ja ettevõtete kaitsmiseks energiahinnašoki eest, ja alustama kõige vähem suunatud meetmetest. Komisjon märkis, et kui uue energiahinnasurve tõttu on vaja toetusmeetmeid pikendada, peaksid liikmesriikide sellised meetmed olema paremini suunatud haavatavatele leibkondadele ja ettevõtetele. Komisjon teatas, et eelarvesoovitused tuleks kvantifitseerida ja diferentseerida. Lisaks, nagu on kavandatud komisjoni 9. novembri 2022. aasta teatises ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniste kohta, sõnastatakse eelarvesoovitused esmaste netokulude põhjal. Komisjon soovitas, et kõik liikmesriigid jätkavad riiklikult rahastatavaid investeeringuid ning tagavad rahastu ning muude liidu vahendite tõhusa kasutamise, eelkõige seoses rohe- ja digipöördega ning vastupidavuseesmärkidega. Komisjon märkis, et teeb nõukogule ettepaneku, et kehtivate õigusnormide kohased ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal. |
| --- | --- |

(7)

8. märtsil 2023 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse eelarvepoliitika suunised 2024. aastaks (edaspidi „8. märtsi 2023. aasta teatis“). Selle eesmärk on toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon tuletas meelde, et stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamine lõpetatakse 2023. aasta lõpus. Komisjon kutsus üles kohaldama 2023.–2024. aastal eelarvepoliitikat, mis tagab võla jätkusuutlikkuse keskpikas perspektiivis ja suurendab kestlikul viisil potentsiaalset majanduskasvu, ning kutsus liikmesriike üles määrama oma 2023. aasta stabiilsus- ja lähenemisprogrammides kindlaks, kuidas eelarvekavadega tagatakse keskpikas perspektiivis eelarvepuudujäägi aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse 3 % sisemajanduse koguproduktist (edaspidi „SKP“) järgimine ning võla usutav ja pidev vähendamine või selle hoidmine usaldusväärsel tasemel. Komisjon kutsus samuti liikmesriike üles kaotama järk-järgult riiklikud eelarvemeetmed, mis on kehtestatud leibkondade ja ettevõtete kaitsmiseks energiahinnašoki eest, ja alustama kõige vähem suunatud meetmetest. Komisjon märkis, et kui uue energiahinnasurve tõttu on vaja toetusmeetmeid pikendada, peaksid liikmesriikide sellised meetmed olema paremini suunatud haavatavatele leibkondadele ja ettevõtetele. Komisjon teatas, et eelarvesoovitused tuleks kvantifitseerida ja diferentseerida. Lisaks, nagu on kavandatud komisjoni 9. novembri 2022. aasta teatises ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniste kohta, sõnastatakse eelarvesoovitused esmaste netokulude põhjal. Komisjon soovitas, et kõik liikmesriigid jätkavad riiklikult rahastatavaid investeeringuid ning tagavad rahastu ning muude liidu vahendite tõhusa kasutamise, eelkõige seoses rohe- ja digipöördega ning vastupidavuseesmärkidega. Komisjon märkis, et teeb nõukogule ettepaneku, et kehtivate õigusnormide kohased ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal.

| (8) | 26. aprillil 2023 esitas komisjon seadusandlikud ettepanekud liidu majanduse juhtimise eeskirjade põhjalikuks reformimiseks. Ettepanekute põhieesmärk on parandada valitsemissektori võla jätkusuutlikkust ning edendada reformide ja investeeringute kaudu kõigis liikmesriikides kestlikku ja kaasavat majanduskasvu. Komisjon soovib ettepanekutega suurendada riikide isevastutust, lihtsustada raamistikku ja keskenduda enam keskpikale perioodile, millega kaasneb tõhus ja ühtsem täitmise tagamine. ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniseid käsitlevate nõukogu 14. märtsi 2023. aasta järelduste kohaselt on eesmärk viia seadusandlik töö lõpule 2023. aastal. |
| --- | --- |

(8)

26. aprillil 2023 esitas komisjon seadusandlikud ettepanekud liidu majanduse juhtimise eeskirjade põhjalikuks reformimiseks. Ettepanekute põhieesmärk on parandada valitsemissektori võla jätkusuutlikkust ning edendada reformide ja investeeringute kaudu kõigis liikmesriikides kestlikku ja kaasavat majanduskasvu. Komisjon soovib ettepanekutega suurendada riikide isevastutust, lihtsustada raamistikku ja keskenduda enam keskpikale perioodile, millega kaasneb tõhus ja ühtsem täitmise tagamine. ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniseid käsitlevate nõukogu 14. märtsi 2023. aasta järelduste kohaselt on eesmärk viia seadusandlik töö lõpule 2023. aastal.

| (9) | 28. aprillil 2021 esitas Prantsusmaa vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas sätestatud hindamissuunistega. 13. juulil 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse, millega kiidetakse heaks Prantsusmaa taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnang (6). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Prantsusmaa on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjaomased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud. |
| --- | --- |

(9)

28. aprillil 2021 esitas Prantsusmaa vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas sätestatud hindamissuunistega. 13. juulil 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse, millega kiidetakse heaks Prantsusmaa taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnang (6). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Prantsusmaa on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjaomased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud.

| (10) | 11. mail 2023 esitas Prantsusmaa oma 2023. aasta riikliku reformikava ja oma 2023. aasta stabiilsusprogrammi kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 4 lõikega 1. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2023. aasta riiklik reformikava ka Prantsusmaa kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava täitmisel tehtud edusammude kohta. |
| --- | --- |

(10)

11. mail 2023 esitas Prantsusmaa oma 2023. aasta riikliku reformikava ja oma 2023. aasta stabiilsusprogrammi kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 4 lõikega 1. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2023. aasta riiklik reformikava ka Prantsusmaa kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava täitmisel tehtud edusammude kohta.

| (11) | 24. mail 2023 avaldas komisjon Prantsusmaa kohta 2023. aasta riigiaruande. Selles hinnati Prantsusmaa edusamme nõukogu poolt aastatel 2019–2022 vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti kokkuvõte sellest, kuidas Prantsusmaa on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Kõnealuse analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega. Samuti hinnati Prantsusmaa edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kestliku arengu eesmärkide saavutamisel. |
| --- | --- |

(11)

24. mail 2023 avaldas komisjon Prantsusmaa kohta 2023. aasta riigiaruande. Selles hinnati Prantsusmaa edusamme nõukogu poolt aastatel 2019–2022 vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti kokkuvõte sellest, kuidas Prantsusmaa on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Kõnealuse analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega. Samuti hinnati Prantsusmaa edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

| (12) | Komisjon tegi määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Prantsusmaa kohta põhjaliku analüüsi ja avaldas selle tulemused 24. mail 2023. Komisjon jõudis järeldusele, et Prantsusmaal esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige esineb endiselt valitsemissektori suure võla, konkurentsivõime ja tootlikkuse vähese kasvuga (millel on piiriülene mõju) seotud haavatavus, kuigi see on näidanud vähenemise märke. COVID-19 pandeemia ajal tõusnud valitsemissektori võlatase on alanenud alates SKP kasvu taastumisest 2021. aastal. 2022. aastal leevendasid mitmesugused maksumeetmed oluliselt energiakriisi mõju, kuid neist tulenevalt aeglustus võla vähenemine. Prognoositakse, et võlg väheneb sel ja järgmisel aastal veelgi, aga kui poliitikameetmeid ei võeta, tõuseb võlatase prognooside kohaselt pärast seda uuesti ning püsib kõrgel ja ületab COVID-19 pandeemiale eelnenud taset. Jätkuvalt on tõsiseid probleeme riigi rahanduse jätkusuutlikkusega keskpikas perspektiivis. Viimaste aastate poliitikameetmed, mis võeti potentsiaalse majanduskasvu suurendamiseks, võivad aidata valitsemissektori keskpika perspektiivi võlataseme prognoositud kasvu korrigeerida. Kulude konkurentsivõime suurendamiseks on ellu viidud mitu reformi. Juba on ilmnenud väike positiivne mõju konkurentsivõimele ning kõnealuste reformide täielik mõju avaldub eelduste kohaselt lähiaastatel. Samuti eeldatakse, et kavandatud investeeringute ja reformide tõhusa elluviimise varal suureneb tööjõu tootlikkus. Läinud aasta jooksul näitas Prantsusmaa majandus end vastupidavana, kuna energiahindade kasv mõjutas kulude konkurentsivõimet vähem kui ülejäänud euroalal. Eksporditulemused paranevad, kuna jätkunud on COVID-19 pandeemia tõttu tõsiselt kannatada saanud piiriülese turismi ja lennundustööstuse taastumine. Ehkki erasektori võlg COVID-19 pandeemia kõige hullemas faasis suurenes, käis ettevõtete laenumahu kasvuga käsikäes omakapitali suurendamine ja likviidsuspuhvrite kogumine. Kõrgemad intressimäärad võivad raskendada avaliku ja erasektori finantsvõimenduse vähendamist. Poliitilistel meetmetel on olnud soodsad tagajärjed, kuid endiselt on lahendamata küsimusi, mille keskmes on riigi rahanduse juhtimine. Haavatavuste edasiseks vähendamiseks on ilmtingimata vaja rakendada tõhusalt hiljuti vastuvõetud reformid, eriti riigi rahanduse juhtimise reform ja avaliku sektori kulutuste iga-aastase hindamise uus kord. Mõlemad meetmed on äärmiselt olulised, et jätkata kulutuste vähendamist ja hoida valitsemissektori võlg jõudsa vähenemise kursil. Lisaks sellele on valitsus vastu võtnud riikliku pensionisüsteemi reformi, mis peaks eelduste kohaselt aitama suurendada võla jätkusuutlikkust. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon tegi määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Prantsusmaa kohta põhjaliku analüüsi ja avaldas selle tulemused 24. mail 2023. Komisjon jõudis järeldusele, et Prantsusmaal esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige esineb endiselt valitsemissektori suure võla, konkurentsivõime ja tootlikkuse vähese kasvuga (millel on piiriülene mõju) seotud haavatavus, kuigi see on näidanud vähenemise märke. COVID-19 pandeemia ajal tõusnud valitsemissektori võlatase on alanenud alates SKP kasvu taastumisest 2021. aastal. 2022. aastal leevendasid mitmesugused maksumeetmed oluliselt energiakriisi mõju, kuid neist tulenevalt aeglustus võla vähenemine. Prognoositakse, et võlg väheneb sel ja järgmisel aastal veelgi, aga kui poliitikameetmeid ei võeta, tõuseb võlatase prognooside kohaselt pärast seda uuesti ning püsib kõrgel ja ületab COVID-19 pandeemiale eelnenud taset. Jätkuvalt on tõsiseid probleeme riigi rahanduse jätkusuutlikkusega keskpikas perspektiivis. Viimaste aastate poliitikameetmed, mis võeti potentsiaalse majanduskasvu suurendamiseks, võivad aidata valitsemissektori keskpika perspektiivi võlataseme prognoositud kasvu korrigeerida. Kulude konkurentsivõime suurendamiseks on ellu viidud mitu reformi. Juba on ilmnenud väike positiivne mõju konkurentsivõimele ning kõnealuste reformide täielik mõju avaldub eelduste kohaselt lähiaastatel. Samuti eeldatakse, et kavandatud investeeringute ja reformide tõhusa elluviimise varal suureneb tööjõu tootlikkus. Läinud aasta jooksul näitas Prantsusmaa majandus end vastupidavana, kuna energiahindade kasv mõjutas kulude konkurentsivõimet vähem kui ülejäänud euroalal. Eksporditulemused paranevad, kuna jätkunud on COVID-19 pandeemia tõttu tõsiselt kannatada saanud piiriülese turismi ja lennundustööstuse taastumine. Ehkki erasektori võlg COVID-19 pandeemia kõige hullemas faasis suurenes, käis ettevõtete laenumahu kasvuga käsikäes omakapitali suurendamine ja likviidsuspuhvrite kogumine. Kõrgemad intressimäärad võivad raskendada avaliku ja erasektori finantsvõimenduse vähendamist. Poliitilistel meetmetel on olnud soodsad tagajärjed, kuid endiselt on lahendamata küsimusi, mille keskmes on riigi rahanduse juhtimine. Haavatavuste edasiseks vähendamiseks on ilmtingimata vaja rakendada tõhusalt hiljuti vastuvõetud reformid, eriti riigi rahanduse juhtimise reform ja avaliku sektori kulutuste iga-aastase hindamise uus kord. Mõlemad meetmed on äärmiselt olulised, et jätkata kulutuste vähendamist ja hoida valitsemissektori võlg jõudsa vähenemise kursil. Lisaks sellele on valitsus vastu võtnud riikliku pensionisüsteemi reformi, mis peaks eelduste kohaselt aitama suurendada võla jätkusuutlikkust.

| (13) | Eurostati kinnitatud andmete kohaselt vähenes Prantsusmaa valitsemissektori eelarvepuudujääk 6,5 %-lt SKPst 2021. aastal 4,7 %-le SKPst 2022. aastal, samas kui valitsemissektori võlg vähenes 112,9 %-lt SKPst 2021. aasta lõpus 111,6 %-le SKPst 2022. aasta lõpus. 24. mail 2023 avaldas komisjon aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Kõnealuses aruandes arutati Prantsusmaa eelarveseisundit, kuna riigi valitsemissektori eelarvepuudujääk ületas 2022. aastal aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst ning valitsemissektori võlg ületas aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 60 % SKPst ega järginud võla vähendamise sihttaset. Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägi- ja võlakriteerium ei ole täidetud. Kooskõlas 8. märtsi 2023. aasta teatisega ei teinud komisjon ka ettepanekut algatada 2023. aasta kevadel uued ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused. Seejärel märkis komisjon, et teeb nõukogule ettepaneku, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal. Prantsusmaa peaks seda arvesse võtma oma 2023. aasta eelarve täitmisel ja 2024. aasta eelarvekava koostamisel. |
| --- | --- |

(13)

Eurostati kinnitatud andmete kohaselt vähenes Prantsusmaa valitsemissektori eelarvepuudujääk 6,5 %-lt SKPst 2021. aastal 4,7 %-le SKPst 2022. aastal, samas kui valitsemissektori võlg vähenes 112,9 %-lt SKPst 2021. aasta lõpus 111,6 %-le SKPst 2022. aasta lõpus. 24. mail 2023 avaldas komisjon aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Kõnealuses aruandes arutati Prantsusmaa eelarveseisundit, kuna riigi valitsemissektori eelarvepuudujääk ületas 2022. aastal aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst ning valitsemissektori võlg ületas aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 60 % SKPst ega järginud võla vähendamise sihttaset. Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägi- ja võlakriteerium ei ole täidetud. Kooskõlas 8. märtsi 2023. aasta teatisega ei teinud komisjon ka ettepanekut algatada 2023. aasta kevadel uued ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused. Seejärel märkis komisjon, et teeb nõukogule ettepaneku, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal. Prantsusmaa peaks seda arvesse võtma oma 2023. aasta eelarve täitmisel ja 2024. aasta eelarvekava koostamisel.

| (14) | Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud eelarvepoliitilised meetmed, mis on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. 2022. aastal hõlmasid sellised tulusid vähendavad eelarvepoliitilised meetmed elektrienergia lõpptarbimisele kehtiva riikliku maksu (taxe intérieure sur le consommation finale d'électricité ehk TICFE) vähendamist, samas kui sellised kulusid suurendavad eelarvepoliitilised meetmed hõlmasid otsetoetusi gaasi- ja elektritarnijatele reguleeritavate gaasi- ja elektrihindade piirmäära korvamiseks, toetusi transpordikütuse jaehindade tõusu piiramiseks ja energiamahukatele ettevõtetele, samuti siirdeid väikese sissetulekuga leibkondadele. Osaliselt tasakaalustasid nende meetmete kulu uued maksud energiatootjate ja -tarnijate ootamatult kasumilt, nimelt fossiilkütuste ja rafineerimisega tegelevate ettevõtjate suhtes kohaldatav erakorraline solidaarsusmaks ning mehhanism, millega kehtestatakse turutulu ülempiir väiksemate piirkuludega tehnoloogiat kasutavale elektritootmisele, samuti taastuvenergia tootjatelt saadav kaudne maksutulu ja neile antavad väiksemad toetused, tulenevalt positiivsest erinevusest elektri turu- ja võrdlushindade vahel. Komisjoni hinnangul oli kõnealuste meetmete eelarveline netokulu 2022. aastal 0,9 % SKPst. Samal ajal vähenesid COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete hinnangulised kulud 2,6 %-lt SKPst 2021. aastal 0,5 %-le SKPst 2022. aastal. |
| --- | --- |

(14)

Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud eelarvepoliitilised meetmed, mis on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. 2022. aastal hõlmasid sellised tulusid vähendavad eelarvepoliitilised meetmed elektrienergia lõpptarbimisele kehtiva riikliku maksu (taxe intérieure sur le consommation finale d'électricité ehk TICFE) vähendamist, samas kui sellised kulusid suurendavad eelarvepoliitilised meetmed hõlmasid otsetoetusi gaasi- ja elektritarnijatele reguleeritavate gaasi- ja elektrihindade piirmäära korvamiseks, toetusi transpordikütuse jaehindade tõusu piiramiseks ja energiamahukatele ettevõtetele, samuti siirdeid väikese sissetulekuga leibkondadele. Osaliselt tasakaalustasid nende meetmete kulu uued maksud energiatootjate ja -tarnijate ootamatult kasumilt, nimelt fossiilkütuste ja rafineerimisega tegelevate ettevõtjate suhtes kohaldatav erakorraline solidaarsusmaks ning mehhanism, millega kehtestatakse turutulu ülempiir väiksemate piirkuludega tehnoloogiat kasutavale elektritootmisele, samuti taastuvenergia tootjatelt saadav kaudne maksutulu ja neile antavad väiksemad toetused, tulenevalt positiivsest erinevusest elektri turu- ja võrdlushindade vahel. Komisjoni hinnangul oli kõnealuste meetmete eelarveline netokulu 2022. aastal 0,9 % SKPst. Samal ajal vähenesid COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete hinnangulised kulud 2,6 %-lt SKPst 2021. aastal 0,5 %-le SKPst 2022. aastal.

| (15) | 18. juunil 2021 soovitas nõukogu Prantsusmaal (7) kasutada 2022. aastal rahastut, et rahastada majanduse taastumist toetavaid lisainvesteeringuid, järgides samal ajal konservatiivset eelarvepoliitikat. Lisaks soovitas nõukogu Prantsusmaal säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud. |
| --- | --- |

(15)

18. juunil 2021 soovitas nõukogu Prantsusmaal (7) kasutada 2022. aastal rahastut, et rahastada majanduse taastumist toetavaid lisainvesteeringuid, järgides samal ajal konservatiivset eelarvepoliitikat. Lisaks soovitas nõukogu Prantsusmaal säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud.

| (16) | Komisjoni hinnangul oli eelarvepoliitika (8) 2022. aastal toetav (– 2,0 % SKPst). Nagu nõukogu soovitas, jätkas Prantsusmaa majanduse taastamise toetamist rahastust rahastatavate investeeringutega. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatud kulude maht oli 2022. aastal 0,6 % SKPst (2021. aastal 0,7 % SKPst). Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatud kulude väike vähenemine 2022. aastal oli tingitud taaste- ja vastupidavuskava kiirendatud rakendamisest selle kahel esimesel aastal. Riiklikult rahastatavad investeeringud andsid eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,1 protsendipunkti (9). Seega säilitas Prantsusmaa riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu nõukogu soovitas. Samal ajal andis riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 1,7 protsendipunkti. See märkimisväärne ekspansiivne panus hõlmas energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud eelarvepoliitiliste meetmete täiendavat mõju (täiendav eelarveline netokulu 0,8 % SKPst). Samas andis oma panuse esmaste jooksvate netokulude kasvu ka pensionide, sotsiaaltoetuste ja avaliku sektori palkade indekseerimine (0,4 % SKPst). Seega ei piiranud Prantsusmaa piisavalt riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasvu. Riiklikult rahastatavate jooksvate kulude märkimisväärne ekspansiivne panus tulenes ainult osaliselt energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõjuga tegelemise meetmetest ning Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kuludest. |
| --- | --- |

(16)

Komisjoni hinnangul oli eelarvepoliitika (8) 2022. aastal toetav (– 2,0 % SKPst). Nagu nõukogu soovitas, jätkas Prantsusmaa majanduse taastamise toetamist rahastust rahastatavate investeeringutega. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatud kulude maht oli 2022. aastal 0,6 % SKPst (2021. aastal 0,7 % SKPst). Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatud kulude väike vähenemine 2022. aastal oli tingitud taaste- ja vastupidavuskava kiirendatud rakendamisest selle kahel esimesel aastal. Riiklikult rahastatavad investeeringud andsid eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,1 protsendipunkti (9). Seega säilitas Prantsusmaa riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu nõukogu soovitas. Samal ajal andis riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 1,7 protsendipunkti. See märkimisväärne ekspansiivne panus hõlmas energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud eelarvepoliitiliste meetmete täiendavat mõju (täiendav eelarveline netokulu 0,8 % SKPst). Samas andis oma panuse esmaste jooksvate netokulude kasvu ka pensionide, sotsiaaltoetuste ja avaliku sektori palkade indekseerimine (0,4 % SKPst). Seega ei piiranud Prantsusmaa piisavalt riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasvu. Riiklikult rahastatavate jooksvate kulude märkimisväärne ekspansiivne panus tulenes ainult osaliselt energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõjuga tegelemise meetmetest ning Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kuludest.

| (17) | 2023. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2023. aastal ja pärast seda soodsam kui komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis märgitud. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2023. aastal 1,0 % ja 2024. aastal 1,6 %. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv sellega võrreldes väiksem – 2023. aastal 0,7 % ja 2024. aastal 1,4 % –, peamiselt seetõttu, et majanduskasv saab 2023. aastal sisenõudlusest (tulenevalt kapitali kogumahutustest põhivarasse ja varudest) ja 2024. aastal välisnõudlusest väiksema panuse. |
| --- | --- |

(17)

2023. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2023. aastal ja pärast seda soodsam kui komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis märgitud. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2023. aastal 1,0 % ja 2024. aastal 1,6 %. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv sellega võrreldes väiksem – 2023. aastal 0,7 % ja 2024. aastal 1,4 % –, peamiselt seetõttu, et majanduskasv saab 2023. aastal sisenõudlusest (tulenevalt kapitali kogumahutustest põhivarasse ja varudest) ja 2024. aastal välisnõudlusest väiksema panuse.

| (18) | Valitsus prognoosib oma 2023. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk suureneb 2023. aastal 4,9 %-le SKPst. 2023. aasta suurem puudujääk kajastab ennekõike majandustegevuse aeglustumist ja tulude eeldatavat alalaekumist. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 111,6 %-lt SKPst 2022. aasta lõpus 109,6 %-le SKPst 2023. aasta lõpus. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarvepuudujääk 2023. aastal 4,7 % SKPst. See on väiksem kui 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud puudujääk, peamiselt tulenevalt komisjoni eelduste kohasest suuremast maksuelastsusest, mis toob kaasa suurema tulu. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2023. aasta lõpus sarnane (109,6 %). |
| --- | --- |

(18)

Valitsus prognoosib oma 2023. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk suureneb 2023. aastal 4,9 %-le SKPst. 2023. aasta suurem puudujääk kajastab ennekõike majandustegevuse aeglustumist ja tulude eeldatavat alalaekumist. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 111,6 %-lt SKPst 2022. aasta lõpus 109,6 %-le SKPst 2023. aasta lõpus. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarvepuudujääk 2023. aastal 4,7 % SKPst. See on väiksem kui 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud puudujääk, peamiselt tulenevalt komisjoni eelduste kohasest suuremast maksuelastsusest, mis toob kaasa suurema tulu. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2023. aasta lõpus sarnane (109,6 %).

| (19) | 2023. aastal peaksid valitsemissektori eelarvepositsiooni jätkuvalt mõjutama eelarvepoliitilised meetmed, mida on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. Need hõlmavad 2022. aastast pikendatud meetmeid, ennekõike elektrienergia lõpptarbimisele kehtiva riikliku maksu vähendamist ning otsetoetusi gaasi- ja elektritarnijatele reguleeritavate gaasi- ja elektrihindade ülempiiri korvamiseks, samuti selliseid uusi meetmeid nagu transpordikütuse vautšerid (chèque carburant) väikese sissetulekuga leibkondadele, millega asendatakse 2022. aastal kohaldatud üldine soodushind, ning toetused mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, kellele ei võimaldata reguleeritud elektrihinda, et korvata energiaarve suurenemine 2023. aasta lõpuni. Osaliselt tasakaalustavad nende meetmete kulu endiselt energiatootjate ja -tarnijate ootamatu kasumi maksud, nimelt mehhanism, millega kehtestatakse turutulu ülempiir väiksemate piirkuludega tehnoloogiat kasutavale elektritootmisele, samuti taastuvenergia tootjatelt saadav kaudne maksutulu ja neile antavad väiksemad toetused, tulenevalt positiivsest erinevusest elektri turu- ja võrdlushindade vahel. Neid tulusid arvesse võttes on komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt toetusmeetmete eelarveline netokulu 2023. aastal 1,0 % SKPst (10). Enamik 2023. aasta meetmeid ei näi olevat suunatud kõige haavatavamatele leibkondadele või ettevõtetele ega säilita täielikult hinnasignaali energianõudluse vähendamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks, kuigi leibkondade elektri- ja gaasihindade ülempiire on tõstetud. Seepärast moodustavad suunatud toetusmeetmed, mida võetakse arvesse nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovituse (11) järgimise hindamisel, komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt 2023. aastal 0,2 % SKPst (võrreldes 0,1 %ga SKPst 2022. aastal). Lisaks peaks 2023. aasta valitsemissektori eelarvepositsioon paranema tänu COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete järkjärgulisele kaotamisele, hinnangute kohaselt mahus 0,5 % SKPst. |
| --- | --- |

(19)

2023. aastal peaksid valitsemissektori eelarvepositsiooni jätkuvalt mõjutama eelarvepoliitilised meetmed, mida on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. Need hõlmavad 2022. aastast pikendatud meetmeid, ennekõike elektrienergia lõpptarbimisele kehtiva riikliku maksu vähendamist ning otsetoetusi gaasi- ja elektritarnijatele reguleeritavate gaasi- ja elektrihindade ülempiiri korvamiseks, samuti selliseid uusi meetmeid nagu transpordikütuse vautšerid (chèque carburant) väikese sissetulekuga leibkondadele, millega asendatakse 2022. aastal kohaldatud üldine soodushind, ning toetused mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, kellele ei võimaldata reguleeritud elektrihinda, et korvata energiaarve suurenemine 2023. aasta lõpuni. Osaliselt tasakaalustavad nende meetmete kulu endiselt energiatootjate ja -tarnijate ootamatu kasumi maksud, nimelt mehhanism, millega kehtestatakse turutulu ülempiir väiksemate piirkuludega tehnoloogiat kasutavale elektritootmisele, samuti taastuvenergia tootjatelt saadav kaudne maksutulu ja neile antavad väiksemad toetused, tulenevalt positiivsest erinevusest elektri turu- ja võrdlushindade vahel. Neid tulusid arvesse võttes on komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt toetusmeetmete eelarveline netokulu 2023. aastal 1,0 % SKPst (10). Enamik 2023. aasta meetmeid ei näi olevat suunatud kõige haavatavamatele leibkondadele või ettevõtetele ega säilita täielikult hinnasignaali energianõudluse vähendamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks, kuigi leibkondade elektri- ja gaasihindade ülempiire on tõstetud. Seepärast moodustavad suunatud toetusmeetmed, mida võetakse arvesse nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovituse (11) järgimise hindamisel, komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt 2023. aastal 0,2 % SKPst (võrreldes 0,1 %ga SKPst 2022. aastal). Lisaks peaks 2023. aasta valitsemissektori eelarvepositsioon paranema tänu COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete järkjärgulisele kaotamisele, hinnangute kohaselt mahus 0,5 % SKPst.

| (20) | Oma 12. juuli 2022. aasta soovituses soovitas nõukogu Prantsusmaal tagada 2023. aastal konservatiivse eelarvepoliitika, eelkõige piirates riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasvu nii, et see oleks allpool keskpika perioodi potentsiaalset SKP kasvu, (12) võttes arvesse jätkuvat ajutist ja sihipärast toetust leibkondadele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Samal ajal peaks Prantsusmaa olema valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Samuti soovitati Prantsusmaal suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades rahastut ja muid liidu vahendeid. |
| --- | --- |

(20)

Oma 12. juuli 2022. aasta soovituses soovitas nõukogu Prantsusmaal tagada 2023. aastal konservatiivse eelarvepoliitika, eelkõige piirates riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasvu nii, et see oleks allpool keskpika perioodi potentsiaalset SKP kasvu, (12) võttes arvesse jätkuvat ajutist ja sihipärast toetust leibkondadele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Samal ajal peaks Prantsusmaa olema valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Samuti soovitati Prantsusmaal suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades rahastut ja muid liidu vahendeid.

| (21) | Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika 2023. aastal kiire inflatsiooni tingimustes pärssiv (+ 0,5 % SKPst). See järgneb 2022. aasta ekspansiivsele eelarvepoliitikale (‒ 2,0 % SKPst). Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) peaks andma 2023. aastal eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,6 % SKPst. See hõlmab energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamatele leibkondadele ja ettevõtetele suunatud toetusmeetmete kulude suurenemist 0,1 % SKPst. Kokkuvõttes on riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude prognoositud kasv nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitusega kooskõlas. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulude maht on 2023. aastal 0,4 % SKPst, samas kui riiklikult rahastatavad investeeringud annavad eelarvepoliitikasse neutraalse panuse (13). Seega kavatseb Prantsusmaa rahastada täiendavaid investeeringuid rahastust ja muudest liidu vahenditest ning säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud. Prantsusmaa kavatseb rahastada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, nagu investeeringud investeerimiskava „France 2030“ raames, mille eesmärk on soodustada investeerimist tipptasemel teadus- ja arendustegevusse ja digivaldkonda, samuti investeeringud taastuvenergia kasutamiseks küttesüsteemides ning avalike ja eravalduses olevate hoonete renoveerimiseks, meetmed tööstuse CO2 heite vähendamiseks ning investeeringud säästvasse transporti, tervishoidu ja haridusse, mida rahastatakse osaliselt rahastust ja muudest liidu vahenditest. |
| --- | --- |

(21)

Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika 2023. aastal kiire inflatsiooni tingimustes pärssiv (+ 0,5 % SKPst). See järgneb 2022. aasta ekspansiivsele eelarvepoliitikale (‒ 2,0 % SKPst). Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) peaks andma 2023. aastal eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,6 % SKPst. See hõlmab energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamatele leibkondadele ja ettevõtetele suunatud toetusmeetmete kulude suurenemist 0,1 % SKPst. Kokkuvõttes on riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude prognoositud kasv nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitusega kooskõlas. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulude maht on 2023. aastal 0,4 % SKPst, samas kui riiklikult rahastatavad investeeringud annavad eelarvepoliitikasse neutraalse panuse (13). Seega kavatseb Prantsusmaa rahastada täiendavaid investeeringuid rahastust ja muudest liidu vahenditest ning säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud. Prantsusmaa kavatseb rahastada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, nagu investeeringud investeerimiskava „France 2030“ raames, mille eesmärk on soodustada investeerimist tipptasemel teadus- ja arendustegevusse ja digivaldkonda, samuti investeeringud taastuvenergia kasutamiseks küttesüsteemides ning avalike ja eravalduses olevate hoonete renoveerimiseks, meetmed tööstuse CO2 heite vähendamiseks ning investeeringud säästvasse transporti, tervishoidu ja haridusse, mida rahastatakse osaliselt rahastust ja muudest liidu vahenditest.

| (22) | 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk 2024. aastal vähenema 4,4 %-le SKPst. 2024. aasta väiksem puudjääk kajastab ennekõike enamiku energiatoetusmeetmete kaotamist koos suurema maksuelastsusega. Vastavalt 2023. aasta stabiilsusprogrammile prognoositakse, et valitsemissektori võla suhe SKPsse püsib 2024. aasta lõpus üldiselt stabiilsena (109,5 %). Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk moodustab 2024. aastal 4,3 % SKPst. See on 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud eelarvepuudujäägist väiksem, mis on peamiselt tingitud baasefektist, mis tuleneb komisjoni poolt 2023. aastaks juba eelnevalt väiksemast prognoositud puudujäägist. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2024. aasta lõpus sarnane (109,5 %). |
| --- | --- |

(22)

2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk 2024. aastal vähenema 4,4 %-le SKPst. 2024. aasta väiksem puudjääk kajastab ennekõike enamiku energiatoetusmeetmete kaotamist koos suurema maksuelastsusega. Vastavalt 2023. aasta stabiilsusprogrammile prognoositakse, et valitsemissektori võla suhe SKPsse püsib 2024. aasta lõpus üldiselt stabiilsena (109,5 %). Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk moodustab 2024. aastal 4,3 % SKPst. See on 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud eelarvepuudujäägist väiksem, mis on peamiselt tingitud baasefektist, mis tuleneb komisjoni poolt 2023. aastaks juba eelnevalt väiksemast prognoositud puudujäägist. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2024. aasta lõpus sarnane (109,5 %).

| (23) | 2023. aasta stabiilsusprogrammis nähakse ette enamiku energiatoetusmeetmete järkjärguline kaotamine 2024. aastal. Komisjoni praegusel hinnangul on energiatoetusmeetmete netokulu 2024. aastal 0,2 % SKPst. Need hinnangud sõltuvad eeldusest, et energiahinnad ei tõuse uuesti. Energiatoetusemeetmed, mis peaksid praeguste kavade kohaselt 2024. aastal kehtima jääma, ei näi olevat suunatud haavatavatele leibkondadele või ettevõtetele. Need ei säilita täielikult hinnasignaali energianõudluse vähendamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks. |
| --- | --- |

(23)

2023. aasta stabiilsusprogrammis nähakse ette enamiku energiatoetusmeetmete järkjärguline kaotamine 2024. aastal. Komisjoni praegusel hinnangul on energiatoetusmeetmete netokulu 2024. aastal 0,2 % SKPst. Need hinnangud sõltuvad eeldusest, et energiahinnad ei tõuse uuesti. Energiatoetusemeetmed, mis peaksid praeguste kavade kohaselt 2024. aastal kehtima jääma, ei näi olevat suunatud haavatavatele leibkondadele või ettevõtetele. Need ei säilita täielikult hinnasignaali energianõudluse vähendamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks.

| (24) | Määrusega (EÜ) nr 1466/97 on seatud struktuurse eelarvepositsiooni iga-aastase parandamise sihtmärgiks 0,5 % SKPst, (14) et liikuda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas. Võttes arvesse riigi rahanduse jätkusuutlikkuse kaalutlusi ja vajadust vähendada eelarvepuudujääki allapoole aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst, oleks komisjoni hinnangul asjakohane parandada struktuurset eelarvepositsiooni 2024. aastal vähemalt 0,7 % SKPst. Sellise paranemise tagamiseks ning kooskõlas komisjoni metoodikaga ei tohiks riiklikult rahastatavate esmaste netokulude (15) kasv 2024. aastal ületada 2,3 %, nagu on kajastatud käesolevas soovituses. Samal ajal tuleks ülejäänud energiatoetusmeetmed (komisjoni praeguse hinnangu kohaselt 1,0 % SKPst 2023. aastal) sõltuvalt energiaturu suundumustest järk-järgult kaotada, alustades kõige vähem suunatud meetmetest, ning sellest tulenevat kokkuhoidu tuleks kasutada valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamiseks. Komisjoni hinnangute kohaselt oleks selle tulemuseks esmaste netokulude kasv alla 2024. aastaks soovitatud maksimaalse kasvumäära. |
| --- | --- |

(24)

Määrusega (EÜ) nr 1466/97 on seatud struktuurse eelarvepositsiooni iga-aastase parandamise sihtmärgiks 0,5 % SKPst, (14) et liikuda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas. Võttes arvesse riigi rahanduse jätkusuutlikkuse kaalutlusi ja vajadust vähendada eelarvepuudujääki allapoole aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst, oleks komisjoni hinnangul asjakohane parandada struktuurset eelarvepositsiooni 2024. aastal vähemalt 0,7 % SKPst. Sellise paranemise tagamiseks ning kooskõlas komisjoni metoodikaga ei tohiks riiklikult rahastatavate esmaste netokulude (15) kasv 2024. aastal ületada 2,3 %, nagu on kajastatud käesolevas soovituses. Samal ajal tuleks ülejäänud energiatoetusmeetmed (komisjoni praeguse hinnangu kohaselt 1,0 % SKPst 2023. aastal) sõltuvalt energiaturu suundumustest järk-järgult kaotada, alustades kõige vähem suunatud meetmetest, ning sellest tulenevat kokkuhoidu tuleks kasutada valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamiseks. Komisjoni hinnangute kohaselt oleks selle tulemuseks esmaste netokulude kasv alla 2024. aastaks soovitatud maksimaalse kasvumäära.

| (25) | Eeldades, et poliitikat ei muudeta, prognoositakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et riiklikult rahastatavad esmased netokulud kasvavad 2024. aastal 3,1 %, mis ületab soovitatud kasvumäära. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis esitatud kohandus on väiksem kui energiatoetusmeetmete täielikust järkjärgulisest kaotamisest tulenev kokkuhoid. Selle põhjuseks on suuremad investeeringud programmi „France 2030“ raames ja ettevõtete lisandväärtuselt võetava tootmismaksu täielik kaotamine. |
| --- | --- |

(25)

Eeldades, et poliitikat ei muudeta, prognoositakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et riiklikult rahastatavad esmased netokulud kasvavad 2024. aastal 3,1 %, mis ületab soovitatud kasvumäära. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis esitatud kohandus on väiksem kui energiatoetusmeetmete täielikust järkjärgulisest kaotamisest tulenev kokkuhoid. Selle põhjuseks on suuremad investeeringud programmi „France 2030“ raames ja ettevõtete lisandväärtuselt võetava tootmismaksu täielik kaotamine.

| (26) | 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaksid valitsemissektori investeeringud ajavahemikul 2023–2024 püsima stabiilsena (3,8 % SKPst). 2023. aasta stabiilsusprogrammis osutatakse reformidele ja investeeringutele, mis peaksid aitama suurendada riigi rahanduse jätkusuutlikkust ning edendada kestlikku ja kaasavat majanduskasvu. Kõnealused reformid ja investeeringud hõlmavad riigi rahanduse juhtimise reformi ning uut kulukontrollimehhanismi, pensioni- ja töötushüvitiste süsteemi reforme ning rohe- ja digipöörde soodustamisele suunatud investeeringuid, mis on samuti osa taaste- ja vastupidavuskavast. 2023. aasta stabiilsusprogrammis on esitatud keskpika perioodi eelarvekava aastani 2027. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk järk-järgult vähenema ja jõudma 2025. aastal 3,7 %-le, 2026. aastal 3,2 %-le ja 2027. aastal 2,7 %-le SKPst. Seega on kavandatud valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähenemine alla 3 % SKPst 2027. aastal. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 109,5 %-lt SKPst 2024. aasta lõpus 108,3 %-le SKPst 2027. aasta lõpuks. |
| --- | --- |

(26)

2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaksid valitsemissektori investeeringud ajavahemikul 2023–2024 püsima stabiilsena (3,8 % SKPst). 2023. aasta stabiilsusprogrammis osutatakse reformidele ja investeeringutele, mis peaksid aitama suurendada riigi rahanduse jätkusuutlikkust ning edendada kestlikku ja kaasavat majanduskasvu. Kõnealused reformid ja investeeringud hõlmavad riigi rahanduse juhtimise reformi ning uut kulukontrollimehhanismi, pensioni- ja töötushüvitiste süsteemi reforme ning rohe- ja digipöörde soodustamisele suunatud investeeringuid, mis on samuti osa taaste- ja vastupidavuskavast. 2023. aasta stabiilsusprogrammis on esitatud keskpika perioodi eelarvekava aastani 2027. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk järk-järgult vähenema ja jõudma 2025. aastal 3,7 %-le, 2026. aastal 3,2 %-le ja 2027. aastal 2,7 %-le SKPst. Seega on kavandatud valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähenemine alla 3 % SKPst 2027. aastal. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 109,5 %-lt SKPst 2024. aasta lõpus 108,3 %-le SKPst 2027. aasta lõpuks.

| (27) | Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks. Prantsusmaa taaste- ja vastupidavuskava rakendamine käib. Prantsusmaa esitas ühe maksetaotluse, mis vastab taaste- ja vastupidavuskava 38 eesmärgile ja sihile ning mille alusel maksti välja kokku 7 400 000 eurot. Eesmärgid kajastavad edusamme reformide rakendamisel riigi rahanduse, eluasemete, liikuvuse, tööhõive, oskuste ja tervishoiu valdkonnas. Mitu sihti kajastavad suuremahulisi investeeringuid hoonete energiatõhusasse renoveerimisse, tööstuse CO2 heite vähendamisse, keskkonnasõbralikesse sõidukitesse, teadusuuringutesse, noorte tööhõivesse ja haridusse. 20. aprillil 2023 esitas Prantsusmaa oma taaste- ja vastupidavuskava muudatuse, sealhulgas REPowerEU peatüki. Prantsusmaa taotlus oma taaste- ja vastupidavuskava muuta tuleneb vajadusest võtta arvesse 2022. aasta suurt inflatsiooni, tarneahelahäireid ning riigile rahastust antavate toetuste maksimumsumma allapoole korrigeerimist. Uue REPowerEU peatüki lisamine taaste- ja vastupidavuskavasse võimaldab rahastada täiendavaid reforme ja investeeringuid, et toetada Prantsusmaa strateegilisi eesmärke energia ja rohepöörde vallas. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline ja tulemuslik kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest. |
| --- | --- |

(27)

Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks. Prantsusmaa taaste- ja vastupidavuskava rakendamine käib. Prantsusmaa esitas ühe maksetaotluse, mis vastab taaste- ja vastupidavuskava 38 eesmärgile ja sihile ning mille alusel maksti välja kokku 7 400 000 eurot. Eesmärgid kajastavad edusamme reformide rakendamisel riigi rahanduse, eluasemete, liikuvuse, tööhõive, oskuste ja tervishoiu valdkonnas. Mitu sihti kajastavad suuremahulisi investeeringuid hoonete energiatõhusasse renoveerimisse, tööstuse CO2 heite vähendamisse, keskkonnasõbralikesse sõidukitesse, teadusuuringutesse, noorte tööhõivesse ja haridusse. 20. aprillil 2023 esitas Prantsusmaa oma taaste- ja vastupidavuskava muudatuse, sealhulgas REPowerEU peatüki. Prantsusmaa taotlus oma taaste- ja vastupidavuskava muuta tuleneb vajadusest võtta arvesse 2022. aasta suurt inflatsiooni, tarneahelahäireid ning riigile rahastust antavate toetuste maksimumsumma allapoole korrigeerimist. Uue REPowerEU peatüki lisamine taaste- ja vastupidavuskavasse võimaldab rahastada täiendavaid reforme ja investeeringuid, et toetada Prantsusmaa strateegilisi eesmärke energia ja rohepöörde vallas. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline ja tulemuslik kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest.

| (28) | Komisjon kiitis 2022. aastal heaks suurema osa Prantsusmaa ühtekuuluvuspoliitika programmidokumente, välja arvatud Saint-Martini programm, mis võeti vastu 20. märtsil 2023. Ühtekuuluvuspoliitika programmide kiire rakendamine vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga, sealhulgas REPowerEU peatükiga, on esmatähtis, et viia Prantsusmaal ellu rohe- ja digipööre, suurendada majanduslikku ja sotsiaalset vastupidavust ning tagada tasakaalustatud territoriaalne areng. |
| --- | --- |

(28)

Komisjon kiitis 2022. aastal heaks suurema osa Prantsusmaa ühtekuuluvuspoliitika programmidokumente, välja arvatud Saint-Martini programm, mis võeti vastu 20. märtsil 2023. Ühtekuuluvuspoliitika programmide kiire rakendamine vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga, sealhulgas REPowerEU peatükiga, on esmatähtis, et viia Prantsusmaal ellu rohe- ja digipööre, suurendada majanduslikku ja sotsiaalset vastupidavust ning tagada tasakaalustatud territoriaalne areng.

| (29) | Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas ning ühtekuuluvuspoliitika programmides käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Prantsusmaa silmitsi mitmete muude probleemidega, mis on seotud oskuste nappusega, ebavõrdsusega haridussüsteemis, energiapoliitika ja rohepöördega. Nende probleemidega tegelemine aitaks eelduste kohaselt parandada töötajate oskusi, suurendada tööjõu tootlikkust ja muuta Prantsusmaa ettevõtted energiatõhusamaks, mis omakorda suurendaks riigi majanduse üldist konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

(29)

Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas ning ühtekuuluvuspoliitika programmides käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Prantsusmaa silmitsi mitmete muude probleemidega, mis on seotud oskuste nappusega, ebavõrdsusega haridussüsteemis, energiapoliitika ja rohepöördega. Nende probleemidega tegelemine aitaks eelduste kohaselt parandada töötajate oskusi, suurendada tööjõu tootlikkust ja muuta Prantsusmaa ettevõtted energiatõhusamaks, mis omakorda suurendaks riigi majanduse üldist konkurentsivõimet.

| (30) | Tööjõunappus on Prantsusmaal endiselt suur. Vastavalt 2023. aasta tööjõuvajaduste uuringule, mille korraldas riiklik tööjõuamet (Pôle Emploi), prognoosib 61 % tööandjatest 2023. aastaks täiendavaid raskusi töötajate värbamisel, eriti mis puudutab oskustöölisi ehitus- ja tööstussektoris – kahes valdkonnas, mida rohe- ja digipööre olulisel määral mõjutavad. Viimastel aastatel on Prantsusmaa suurendanud investeeringuid töötajate täiend- ja ümberõppesse, osaliselt rahastu toel. Samas näitavad hindamised, et endiselt seisavad väheste oskustega isikute oskuste täiendamise ees mitmed takistused, mis vähendavad selliste sihtotstarbeliste programmide nagu oskustesse investeerimise kava tulemuslikkust. Ehkki väheste oskustega töötajate osalus koolitustel on endisest suurem, jääb see siiski oluliselt alla teiste tööliste osalusmäärale, ja nende osalus koolitustel, mille tulemusel omandatakse kvalifikatsioon, kipub olema väiksem. Sellest võib järeldada, et haridussüsteem peaks endiselt pidama prioriteetseks selliste noorte hulga suurendamist, kellel on tööturule sisenedes küllaldased põhioskused ja kvalifikatsioon. |
| --- | --- |

(30)

Tööjõunappus on Prantsusmaal endiselt suur. Vastavalt 2023. aasta tööjõuvajaduste uuringule, mille korraldas riiklik tööjõuamet (Pôle Emploi), prognoosib 61 % tööandjatest 2023. aastaks täiendavaid raskusi töötajate värbamisel, eriti mis puudutab oskustöölisi ehitus- ja tööstussektoris – kahes valdkonnas, mida rohe- ja digipööre olulisel määral mõjutavad. Viimastel aastatel on Prantsusmaa suurendanud investeeringuid töötajate täiend- ja ümberõppesse, osaliselt rahastu toel. Samas näitavad hindamised, et endiselt seisavad väheste oskustega isikute oskuste täiendamise ees mitmed takistused, mis vähendavad selliste sihtotstarbeliste programmide nagu oskustesse investeerimise kava tulemuslikkust. Ehkki väheste oskustega töötajate osalus koolitustel on endisest suurem, jääb see siiski oluliselt alla teiste tööliste osalusmäärale, ja nende osalus koolitustel, mille tulemusel omandatakse kvalifikatsioon, kipub olema väiksem. Sellest võib järeldada, et haridussüsteem peaks endiselt pidama prioriteetseks selliste noorte hulga suurendamist, kellel on tööturule sisenedes küllaldased põhioskused ja kvalifikatsioon.

| (31) | Hoolimata asjaolust, et avaliku sektori kulutused selles vallas on suuremad kui OECD keskmine, ja headest tulemustest iseloomustab Prantsusmaa haridussüsteemi kehvade tulemustega õpilaste suur osakaal ning õpilaste tulemused määrab endiselt olulisel määral ära nende sotsiaal-majanduslik taust. Eriti murettekitavad on kehvad tulemused ja omandatud oskuste ebaühtlus matemaatikas. Riiklike ja rahvusvaheliste statistiliste uuringute kohaselt on keskmised tulemused matemaatikas Prantsusmaal viimase 30 aasta jooksul järjest halvenenud. Astutud on samme põhioskuste omandamise parandamiseks, muu hulgas alustades 2019. aastal matemaatika ja prantsuse keele õpetajate täiendõppe intensiivistamist ning lisades alates 2023/2024. õppeaastast keskkooli esimesele aastale tunnipikkuse matemaatika ja prantsuse keele tugimooduli. Kava õpilaste arvu vähendamiseks poole võrra ebasoodsas olukorras olevate riiklike eel- ja algkoolide esimeses ja teises klassis on peaaegu lõpule viidud ning praegu hinnatakse pikaajalist mõju nende 300 000 õpilase õpitulemustele, keda kava puudutab. Samas ei rakendata seda märkimisväärse osa puhul ebasoodsas olukorras olevatest õpilastest väljaspool prioriteetseid piirkondi. Hoolimata investeeringutest ja edusammudest on endiselt probleeme ka üldharidussüsteemis osalemise võimaldamisega puuetega kooli- ja ülikooliõpilastele. |
| --- | --- |

(31)

Hoolimata asjaolust, et avaliku sektori kulutused selles vallas on suuremad kui OECD keskmine, ja headest tulemustest iseloomustab Prantsusmaa haridussüsteemi kehvade tulemustega õpilaste suur osakaal ning õpilaste tulemused määrab endiselt olulisel määral ära nende sotsiaal-majanduslik taust. Eriti murettekitavad on kehvad tulemused ja omandatud oskuste ebaühtlus matemaatikas. Riiklike ja rahvusvaheliste statistiliste uuringute kohaselt on keskmised tulemused matemaatikas Prantsusmaal viimase 30 aasta jooksul järjest halvenenud. Astutud on samme põhioskuste omandamise parandamiseks, muu hulgas alustades 2019. aastal matemaatika ja prantsuse keele õpetajate täiendõppe intensiivistamist ning lisades alates 2023/2024. õppeaastast keskkooli esimesele aastale tunnipikkuse matemaatika ja prantsuse keele tugimooduli. Kava õpilaste arvu vähendamiseks poole võrra ebasoodsas olukorras olevate riiklike eel- ja algkoolide esimeses ja teises klassis on peaaegu lõpule viidud ning praegu hinnatakse pikaajalist mõju nende 300 000 õpilase õpitulemustele, keda kava puudutab. Samas ei rakendata seda märkimisväärse osa puhul ebasoodsas olukorras olevatest õpilastest väljaspool prioriteetseid piirkondi. Hoolimata investeeringutest ja edusammudest on endiselt probleeme ka üldharidussüsteemis osalemise võimaldamisega puuetega kooli- ja ülikooliõpilastele.

| (32) | 2022. aastal jätkas Prantsusmaa investeeringuid õpipoisiõppe süsteemi ja edasistesse töökohapõhise õppe võimalustesse, nagu keskkoolis toimuva kutseõppe reform. Ehkki nimetatud meetmete tulemused võiksid olla positiivsed, ei ole nende mõju veel tunda ning selleks tuleks programmide väljatöötamisse rohkem kaasata spetsialiste ja õpetajaid. Hoolimata meetmetest õpetamistingimuste parandamiseks, sealhulgas õpetajate palkade tõstmisest, püsivad endiselt probleemid seoses õpetajakutse atraktiivsuse ning lepinguliste töötajate suure osakaaluga – viimastel on sageli madalam kvalifikatsioon ja väiksemad kogemused kui alalistel töötajatel ning ebapiisavad võimalused koolitustel osaleda. Üldarvestuses on õpetajate ja õpilaste suhtarv endiselt üks kõrgemaid liidus. |
| --- | --- |

(32)

2022. aastal jätkas Prantsusmaa investeeringuid õpipoisiõppe süsteemi ja edasistesse töökohapõhise õppe võimalustesse, nagu keskkoolis toimuva kutseõppe reform. Ehkki nimetatud meetmete tulemused võiksid olla positiivsed, ei ole nende mõju veel tunda ning selleks tuleks programmide väljatöötamisse rohkem kaasata spetsialiste ja õpetajaid. Hoolimata meetmetest õpetamistingimuste parandamiseks, sealhulgas õpetajate palkade tõstmisest, püsivad endiselt probleemid seoses õpetajakutse atraktiivsuse ning lepinguliste töötajate suure osakaaluga – viimastel on sageli madalam kvalifikatsioon ja väiksemad kogemused kui alalistel töötajatel ning ebapiisavad võimalused koolitustel osaleda. Üldarvestuses on õpetajate ja õpilaste suhtarv endiselt üks kõrgemaid liidus.

| (33) | Prantsusmaa energiaallikate jaotuses on fossiilkütustel väiksem osakaal kui teistes liikmesriikides, ehkki riik sõltub endiselt imporditud fossiilkütustest. 2022. aasta augustist kuni 2023. aasta märtsini vähenes Prantsusmaa maagaasi tarbimine võrreldes eelneva viie aasta sama perioodi keskmise gaasitarbimisega 16 %, st rohkem, kui nõukogu määruses (EL) 2022/1369 (16) seatud vähendamiseesmärk 15 %. Prantsusmaa võiks jätkata jõupingutusi gaasinõudluse ajutiseks vähendamiseks kuni 31. märtsini 2024, vastavalt nõukogu määrusele (EL) 2023/706 (17). Lisaks sellele muudavad praegune geopoliitiline olukord ja kõrged energiahinnad Prantsusmaa jaoks pakilisemaks vajaduse teha suuremaid pingutusi oma riiklikus energia- ja kliimakavas sätestatud taastuvenergiaeesmärkide täitmiseks. Prantsusmaa ei täitnud oma 2020. aasta taastuvenergia eesmärki, mis oli 23 %, kuna taastuvatest energiaallikatest toodetud energia moodustas 19,1 % energia summaarsest lõpptarbimisest. Samuti ei ole riik graafikus oma 2030. aasta taastuvenergia eesmärkidega ning on maha jäänud taastuvenergia kasutuselevõtul, eriti mis puudutab elektritootmist ja kütet. Taastuvate energiaallikate, nagu päikese- ja tuuleenergia kiire kasutuselevõtt vähendaks fossiilkütuste kasutamist, aidates nii kaasa Prantsusmaa energiajulgeolekule ja energiaallikate mitmekesistamisele. Taastuvate energiaallikate kasutuselevõtu madalat määra võib seletada lubade andmisega seotud aeglaste ja keerukate haldusmenetlustega. Viivitused, mis esinevad kõigi tehnoloogiliste lahenduste – nii maismaa- ja avameretuulikute kui ka päikeseenergiaprojektide – puhul on seotud poliitilise toetuse puudumisega projektidele, ebapiisava kavandamise ning pikkade ja keerukate loamenetlustega. Lisaks sellele tulevad mängu avalikkuse heakskiit ja õiguslikud probleemid, mis tekitavad investorite ja arendajate jaoks ebakindluse. Loamenetlust saaks kiirendada lisatööjõu ja rahaliste vahendite võimaldamisega piirkondliku tasandi kesksetele haldusasutustele, samuti vastavatele asutustele ja võrguettevõjatele. Lisaks sellele on taastuvate energiaallikate paigaldamise tagamisel keskse tähtsusega paremad ruumilise planeerimise menetlused ja hankemenetluste kiirem rakendamine.
  2023. aastal võttis Prantsusmaa vastu seaduse taastuvatest energiaallikatest saadava energia tootmise kiirendamiseks, milles nenditakse vajadust arendada märkimisväärselt edasi taastuvatel allikatel põhinevat kütte- ja gaasisüsteemi ning suurendada taastuvelektri osakaalu, et rahuldada üha suurenevat eri kasutusalade elektrifitseerimisvajadust. Kui seadust nõuetekohaselt rakendatakse, võiks see soodustada taastuvenergiaprojektide kiiremat kasutuselevõttu. See võib aidata Prantsusmaal 2030. aasta eesmärkidega taas järje peale saada. |
| --- | --- |

(33)

Prantsusmaa energiaallikate jaotuses on fossiilkütustel väiksem osakaal kui teistes liikmesriikides, ehkki riik sõltub endiselt imporditud fossiilkütustest. 2022. aasta augustist kuni 2023. aasta märtsini vähenes Prantsusmaa maagaasi tarbimine võrreldes eelneva viie aasta sama perioodi keskmise gaasitarbimisega 16 %, st rohkem, kui nõukogu määruses (EL) 2022/1369 (16) seatud vähendamiseesmärk 15 %. Prantsusmaa võiks jätkata jõupingutusi gaasinõudluse ajutiseks vähendamiseks kuni 31. märtsini 2024, vastavalt nõukogu määrusele (EL) 2023/706 (17). Lisaks sellele muudavad praegune geopoliitiline olukord ja kõrged energiahinnad Prantsusmaa jaoks pakilisemaks vajaduse teha suuremaid pingutusi oma riiklikus energia- ja kliimakavas sätestatud taastuvenergiaeesmärkide täitmiseks. Prantsusmaa ei täitnud oma 2020. aasta taastuvenergia eesmärki, mis oli 23 %, kuna taastuvatest energiaallikatest toodetud energia moodustas 19,1 % energia summaarsest lõpptarbimisest. Samuti ei ole riik graafikus oma 2030. aasta taastuvenergia eesmärkidega ning on maha jäänud taastuvenergia kasutuselevõtul, eriti mis puudutab elektritootmist ja kütet. Taastuvate energiaallikate, nagu päikese- ja tuuleenergia kiire kasutuselevõtt vähendaks fossiilkütuste kasutamist, aidates nii kaasa Prantsusmaa energiajulgeolekule ja energiaallikate mitmekesistamisele. Taastuvate energiaallikate kasutuselevõtu madalat määra võib seletada lubade andmisega seotud aeglaste ja keerukate haldusmenetlustega. Viivitused, mis esinevad kõigi tehnoloogiliste lahenduste – nii maismaa- ja avameretuulikute kui ka päikeseenergiaprojektide – puhul on seotud poliitilise toetuse puudumisega projektidele, ebapiisava kavandamise ning pikkade ja keerukate loamenetlustega. Lisaks sellele tulevad mängu avalikkuse heakskiit ja õiguslikud probleemid, mis tekitavad investorite ja arendajate jaoks ebakindluse. Loamenetlust saaks kiirendada lisatööjõu ja rahaliste vahendite võimaldamisega piirkondliku tasandi kesksetele haldusasutustele, samuti vastavatele asutustele ja võrguettevõjatele. Lisaks sellele on taastuvate energiaallikate paigaldamise tagamisel keskse tähtsusega paremad ruumilise planeerimise menetlused ja hankemenetluste kiirem rakendamine.

2023. aastal võttis Prantsusmaa vastu seaduse taastuvatest energiaallikatest saadava energia tootmise kiirendamiseks, milles nenditakse vajadust arendada märkimisväärselt edasi taastuvatel allikatel põhinevat kütte- ja gaasisüsteemi ning suurendada taastuvelektri osakaalu, et rahuldada üha suurenevat eri kasutusalade elektrifitseerimisvajadust. Kui seadust nõuetekohaselt rakendatakse, võiks see soodustada taastuvenergiaprojektide kiiremat kasutuselevõttu. See võib aidata Prantsusmaal 2030. aasta eesmärkidega taas järje peale saada.

| (34) | Selleks et saavutada 2020. aastaks seatud võrkude omavahelise ühendatuse eesmärk 10 %, on suure osakaalu taastuvate energiaallikate integreerimise seisukohast endiselt ülimalt tähtis jätkuv toetus (väljatöötamisel olevatele või kavandatud) piiriülestele elektrivõrkudevahelistele ühendustele. Võimalikult kiired investeeringud nii riigisisesesse kui ka piiriülesesse energiataristusse aitavad vähendada sõltuvust fossiilkütustest ja eelkõige Venemaa gaasist. Uued taristu- ja võrguinvesteeringud peaksid võimaluse korral olema tulevikukindlad, et hõlbustada nende pikaajalist kestlikkust tulevikus säästvatele kütustele kohandamise kaudu. Võrkudevahelised ühendused on äärmiselt olulised energia siseturu tõhusaks toimimiseks, koondades ressursse üldise energiavarustuskindluse saavutamiseks. |
| --- | --- |

(34)

Selleks et saavutada 2020. aastaks seatud võrkude omavahelise ühendatuse eesmärk 10 %, on suure osakaalu taastuvate energiaallikate integreerimise seisukohast endiselt ülimalt tähtis jätkuv toetus (väljatöötamisel olevatele või kavandatud) piiriülestele elektrivõrkudevahelistele ühendustele. Võimalikult kiired investeeringud nii riigisisesesse kui ka piiriülesesse energiataristusse aitavad vähendada sõltuvust fossiilkütustest ja eelkõige Venemaa gaasist. Uued taristu- ja võrguinvesteeringud peaksid võimaluse korral olema tulevikukindlad, et hõlbustada nende pikaajalist kestlikkust tulevikus säästvatele kütustele kohandamise kaudu. Võrkudevahelised ühendused on äärmiselt olulised energia siseturu tõhusaks toimimiseks, koondades ressursse üldise energiavarustuskindluse saavutamiseks.

| (35) | Prantsusmaa taaste- ja vastupidavuskava sisaldab suurprojekte sotsiaaleluasemete, eramute, samuti avalike hoonete ja väikefirmade renoveerimise vallas. Elamute renoveerimise puhul on suurem osa projekte keskendunud ühest etapist koosnevatele töödele, mille tulemusena on renoveerimine olnud piiratud. 2022. aasta esimeses pooles koosnes vähemalt kahest renoveerimisetapist ainult 27 % projektidest ja ainult 5 % puhul oli renoveerimine täielik. Ulatuslik renoveerimine võiks olulisel määral vähendada hoonesektori energiakasutust. Lisaks sellele võiks see, kui teha suuremaid jõupingutusi avaliku ja erasektori investeeringute suunamiseks väikese sissetulekuga leibkondade abistamisse hoonete renoveerimisel ja kõige väiksema energiatõhususega hoonete renoveerimisse, aidata 2030. aastaks kaotada 5,2 miljonit kõige väiksema energiatõhususega eluruumi (eluase, mille energiatõhususe klass on F ja G). 2021. aasta kliima- ja vastupanuvõime seadusega kehtestati mitu meedet, et luua stiimulid hoonete ulatuslikuks renoveerimiseks: näiteks on alates 2025. aastast keelatud energiatõhususe klassi G, 2028. aastast klassi F ja 2034. aastast klassi E kuuluvad üürieluasemed. Selleks et soodustada suurema energiatõhususe saavutamist, saaks poliitikaraamistikku täiustada, et stimuleerida põhjalikku renoveerimist ja aidata Prantsusmaal veelgi parandada oma hoonefondi energiatõhusust, võttes erilise tähelepanu alla väikese sissetulekuga leibkonnad. |
| --- | --- |

(35)

Prantsusmaa taaste- ja vastupidavuskava sisaldab suurprojekte sotsiaaleluasemete, eramute, samuti avalike hoonete ja väikefirmade renoveerimise vallas. Elamute renoveerimise puhul on suurem osa projekte keskendunud ühest etapist koosnevatele töödele, mille tulemusena on renoveerimine olnud piiratud. 2022. aasta esimeses pooles koosnes vähemalt kahest renoveerimisetapist ainult 27 % projektidest ja ainult 5 % puhul oli renoveerimine täielik. Ulatuslik renoveerimine võiks olulisel määral vähendada hoonesektori energiakasutust. Lisaks sellele võiks see, kui teha suuremaid jõupingutusi avaliku ja erasektori investeeringute suunamiseks väikese sissetulekuga leibkondade abistamisse hoonete renoveerimisel ja kõige väiksema energiatõhususega hoonete renoveerimisse, aidata 2030. aastaks kaotada 5,2 miljonit kõige väiksema energiatõhususega eluruumi (eluase, mille energiatõhususe klass on F ja G). 2021. aasta kliima- ja vastupanuvõime seadusega kehtestati mitu meedet, et luua stiimulid hoonete ulatuslikuks renoveerimiseks: näiteks on alates 2025. aastast keelatud energiatõhususe klassi G, 2028. aastast klassi F ja 2034. aastast klassi E kuuluvad üürieluasemed. Selleks et soodustada suurema energiatõhususe saavutamist, saaks poliitikaraamistikku täiustada, et stimuleerida põhjalikku renoveerimist ja aidata Prantsusmaal veelgi parandada oma hoonefondi energiatõhusust, võttes erilise tähelepanu alla väikese sissetulekuga leibkonnad.

| (36) | Prantsusmaa osa kõigist liidu riskikapitaliinvesteeringutest kliimatehnoloogiaga tegelevatesse idu- ja kasvufirmadesse on ligi 11 %. Kuid hoolimata ulatuslikust avalikust toetusest on ressursitõhususe saavutamisse rohkem kui 1 % oma käibest investeerinud ainult 29 % Prantsusmaa väikeettevõtetest (liidu keskmiselt on näitaja 40 %). Puhta tehnoloogia toomise projektide arendajad seisavad silmitsi suure halduskoormusega ning riskivad pikkade menetluste ja kohtuvaidlustega. Tööstusprojektile ehitus- ja keskkonnaloa saamiseks ning avaliku kontrollimenetluse läbimiseks kulub keskmiselt 17 kuud. Menetluse käigus on kitsaskohad, kui projektiomanik peab ootama eri instantside vastuseid (halduskohus, keskkonnaameti arvamus, avaliku uurimisega tegeleva isiku aruanne). Lisaks sellele tuleb suurte tööstusprojektide puhul korraldada avalik konsultatsioon. Sellele protsessile võib kuluda vähemalt kuus kuud, mis lisandub ehitus- ja keskkonnaloa saamise ning avaliku kontrollimenetluse kestusele. Lisaks sellele võidakse investeerimisprojekt kohtus vaidlustada, see aga võib kesta mitu aastat ja põhjustada projektist loobumise. Ehkki loamenetlused on vajalikud põhjendatud avalike ja erahuvide kaitseks, tuleks neid puhta tehnoloogia toomise projektide puhul lihtsustada ja kiirendada. Aega aitaks säästa ka haldusmenetluste paralleelne alustamine ja kasutamisvalmis tööstusalade pakkumine. |
| --- | --- |

(36)

Prantsusmaa osa kõigist liidu riskikapitaliinvesteeringutest kliimatehnoloogiaga tegelevatesse idu- ja kasvufirmadesse on ligi 11 %. Kuid hoolimata ulatuslikust avalikust toetusest on ressursitõhususe saavutamisse rohkem kui 1 % oma käibest investeerinud ainult 29 % Prantsusmaa väikeettevõtetest (liidu keskmiselt on näitaja 40 %). Puhta tehnoloogia toomise projektide arendajad seisavad silmitsi suure halduskoormusega ning riskivad pikkade menetluste ja kohtuvaidlustega. Tööstusprojektile ehitus- ja keskkonnaloa saamiseks ning avaliku kontrollimenetluse läbimiseks kulub keskmiselt 17 kuud. Menetluse käigus on kitsaskohad, kui projektiomanik peab ootama eri instantside vastuseid (halduskohus, keskkonnaameti arvamus, avaliku uurimisega tegeleva isiku aruanne). Lisaks sellele tuleb suurte tööstusprojektide puhul korraldada avalik konsultatsioon. Sellele protsessile võib kuluda vähemalt kuus kuud, mis lisandub ehitus- ja keskkonnaloa saamise ning avaliku kontrollimenetluse kestusele. Lisaks sellele võidakse investeerimisprojekt kohtus vaidlustada, see aga võib kesta mitu aastat ja põhjustada projektist loobumise. Ehkki loamenetlused on vajalikud põhjendatud avalike ja erahuvide kaitseks, tuleks neid puhta tehnoloogia toomise projektide puhul lihtsustada ja kiirendada. Aega aitaks säästa ka haldusmenetluste paralleelne alustamine ja kasutamisvalmis tööstusalade pakkumine.

| (37) | Tööjõu ja oskuste nappus rohepöörde jaoks olulistes sektorites ja kutsealadel, sealhulgas nullnetotehnoloogiate tootmine, kasutuselevõtt ja hooldamine, tekitab probleeme üleminekul nullnetomajandusele. Kvaliteetsed haridus- ja koolitussüsteemid, mis vastavad tööturu muutuvatele vajadustele, ning sihipärased täiend- ja ümberõppe meetmed on esmatähtsad, et vähendada oskuste nappust ning edendada töötajate kaasamist ja tööjõu ümberpaigutamist. Kasutamata tööjõupakkumise rakendamiseks peavad kõnealused meetmed olema kättesaadavad eelkõige rohepöördest enim mõjutatud üksikisikutele ning sektorites ja piirkondades. 2022. aastal teatati Prantsusmaal tööjõunappusest mitme ameti puhul, mis nõuavad rohepöördeks erioskusi või -teadmisi, sealhulgas ehitustehnikud, elektrijaamade käitajad ja inseneriteaduste spetsialistid. |
| --- | --- |

(37)

Tööjõu ja oskuste nappus rohepöörde jaoks olulistes sektorites ja kutsealadel, sealhulgas nullnetotehnoloogiate tootmine, kasutuselevõtt ja hooldamine, tekitab probleeme üleminekul nullnetomajandusele. Kvaliteetsed haridus- ja koolitussüsteemid, mis vastavad tööturu muutuvatele vajadustele, ning sihipärased täiend- ja ümberõppe meetmed on esmatähtsad, et vähendada oskuste nappust ning edendada töötajate kaasamist ja tööjõu ümberpaigutamist. Kasutamata tööjõupakkumise rakendamiseks peavad kõnealused meetmed olema kättesaadavad eelkõige rohepöördest enim mõjutatud üksikisikutele ning sektorites ja piirkondades. 2022. aastal teatati Prantsusmaal tööjõunappusest mitme ameti puhul, mis nõuavad rohepöördeks erioskusi või -teadmisi, sealhulgas ehitustehnikud, elektrijaamade käitajad ja inseneriteaduste spetsialistid.

| (38) | Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2023. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (18) kajastub esitatud soovituses 1. |
| --- | --- |

(38)

Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2023. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (18) kajastub esitatud soovituses 1.

| (39) | Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et i) tagada võla jätkusuutlikkus ja hoiduda 2023. aastal kogunõudluse laiapõhjalisest toetamisest, suunata paremini kõrgete energiahindade mõju leevendamiseks võetavaid eelarvemeetmeid ning kaaluda asjakohaseid viise toetuse lõpetamiseks, kui energiahinnasurve väheneb; ii) säilitada avaliku sektori investeeringute kõrge tase ja edendada erainvesteeringuid, et toetada rohe- ja digipööret; iii) toetada palgasuundumusi, mis leevendavad ostujõu vähenemist, piirates samal ajal teisest mõju inflatsioonile, tõhustada veelgi aktiivset tööturupoliitikat ja leevendada oskuste nappust; iv) parandada ettevõtluskeskkonda ja tagada, et ettevõtetele antav energiatoetus on kulutõhus, ajutine, suunatud elujõulistele ettevõtetele ja säilitab stiimulid rohepöördeks, ning v) säilitada makromajanduslik finantsstabiilsus ja jälgida riske, jätkates samal ajal tööd pangandusliidu väljakujundamiseks. Prantsusmaa puhul aitavad soovitused 1, 2, 3 ja 4 rakendada esimest, teist, kolmandat ja neljandat soovitust, mis on sätestatud 2023. aasta euroala käsitlevas soovituses. |
| --- | --- |

(39)

Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et i) tagada võla jätkusuutlikkus ja hoiduda 2023. aastal kogunõudluse laiapõhjalisest toetamisest, suunata paremini kõrgete energiahindade mõju leevendamiseks võetavaid eelarvemeetmeid ning kaaluda asjakohaseid viise toetuse lõpetamiseks, kui energiahinnasurve väheneb; ii) säilitada avaliku sektori investeeringute kõrge tase ja edendada erainvesteeringuid, et toetada rohe- ja digipööret; iii) toetada palgasuundumusi, mis leevendavad ostujõu vähenemist, piirates samal ajal teisest mõju inflatsioonile, tõhustada veelgi aktiivset tööturupoliitikat ja leevendada oskuste nappust; iv) parandada ettevõtluskeskkonda ja tagada, et ettevõtetele antav energiatoetus on kulutõhus, ajutine, suunatud elujõulistele ettevõtetele ja säilitab stiimulid rohepöördeks, ning v) säilitada makromajanduslik finantsstabiilsus ja jälgida riske, jätkates samal ajal tööd pangandusliidu väljakujundamiseks. Prantsusmaa puhul aitavad soovitused 1, 2, 3 ja 4 rakendada esimest, teist, kolmandat ja neljandat soovitust, mis on sätestatud 2023. aasta euroala käsitlevas soovituses.

| (40) | Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja hinnangut, on nõukogu 2023. aasta riikliku reformikava ja 2023. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel esitatud nõukogu soovitused kajastuvad esitatud soovituses 1. Soovituses 1 osutatud poliitikameetmed aitavad vähendada valitsemissektori suure võla, tagasihoidliku konkurentsivõime ja tootlikkuse vähese kasvuga seotud haavatavust. Soovitused 2 ja 3 aitavad täita soovitust 1. Soovituses 1 osutatud poliitikameetmed aitavad vähendada tasakaalustamatust ja rakendada 2023. aasta euroala käsitlevas soovituses sätestatud soovitusi kooskõlas põhjendusega 39, |
| --- | --- |

(40)

Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja hinnangut, on nõukogu 2023. aasta riikliku reformikava ja 2023. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel esitatud nõukogu soovitused kajastuvad esitatud soovituses 1. Soovituses 1 osutatud poliitikameetmed aitavad vähendada valitsemissektori suure võla, tagasihoidliku konkurentsivõime ja tootlikkuse vähese kasvuga seotud haavatavust. Soovitused 2 ja 3 aitavad täita soovitust 1. Soovituses 1 osutatud poliitikameetmed aitavad vähendada tasakaalustamatust ja rakendada 2023. aasta euroala käsitlevas soovituses sätestatud soovitusi kooskõlas põhjendusega 39,

SOOVITAB Prantsusmaal võtta 2023. ja 2024. aastal järgmisi meetmeid.

1.

Tagada konservatiivne eelarvepoliitika, eelkõige piirates riiklikult rahastatavate esmaste netokulude nominaalset kasvu 2024. aastal kuni 2,3 %ni (19).

Säilitada riiklikult rahastatavad avaliku sektori investeeringud ning tagada rahastust antavate toetuste ja muude liidu vahendite tulemuslik kasutuselevõtt, eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks.

Jätkata pärast 2024. aastat keskpika perioodi eelarvestrateegia rakendamist, mis hõlmab järkjärgulist ja kestlikku konsolideerimist koos investeeringute ja reformidega, mis soodustavad hoogsamat kestlikku majanduskasvu, et saavutada keskpikas perspektiivis usaldusväärne eelarvepositsioon.

Parandada veelgi raamtingimusi, et hõlbustada investeeringuid ja innovatsiooni.

2.

Jätkata taaste- ja vastupidavuskava järjepidevat rakendamist ning alustada pärast hiljutist addendum’i, sealhulgas REPowerEU peatüki esitamist kiiresti seotud meetmete rakendamist. Jätkata ühtekuuluvuspoliitika programmide kiiret rakendamist täielikus vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga.

3.

Tegeleda oskuste nappuse probleemiga, ennekõike pakkudes täiendavaid võimalusi töökohapõhiseks õppeks ja suurendades põhioskusi omavate isikute määra. Viia vahendid ja meetodid vastavusse ebasoodsas olukorras olevate õpilaste ja koolide vajadustega, et muuta haridus- ja koolitussüsteem õiglasemaks ja kaasavamaks. Parandada õpetajate töötingimusi ning nende esmast ja täienduskoolitust.

4.

Vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest. Kiirendada taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, keskendudes ennekõike tuule-, päikese- ja maapõueenergia allikatele ning biogaasile, muu hulgas väikesemahulise taastuvenergiatootmise ning ühise omatarbeks toodetud energia tarbimise soodustamisega, ning edendada sellega seotud salvestamistehnoloogia lahendusi, suurendades avaliku sektori investeeringuid, lihtsustades erainvesteeringuid ja kõrvaldades lubade andmisega seotud kitsaskohad. Uuendada täiendavalt elektrienergia ülekande- ja jaotusvõrke ning suurendada piiriüleseid elektrivõrkudevahelisi ühendusi. Täiustada veelgi poliitikaraamistikku, et stimuleerida hoonete põhjalikku renoveerimist ja küttesüsteemide CO2 heite vähendamist, keskendudes eelkõige väikese sissetulekuga leibkondadele ja kõige väiksema energiatõhususega hoonetele. Luua toetav regulatiivne keskkond, eesmärgiga suurendada investeeringuid puhta tehnoloogia tootmisse, muu hulgas lihtsustades ja kiirendades lubade andmist. Suurendada poliitilisi jõupingutusi rohepöördeks vajalike oskuste ja pädevuste pakkumiseks ja omandamiseks.

Brüssel, 14. juuli 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

3

(4)  Nõukogu 16. mai 2023. aasta soovitus euroala majanduspoliitika kohta (ELT C 180, 23.5.2023, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. veebruari 2023. aasta määrus (EL) 2023/435, millega muudetakse määrust (EL) 2021/241 riiklike taaste- ja vastupidavuskavade REPowerEU peatükkide osas ning määrusi (EL) nr 1303/2013, (EL) 2021/1060 ja (EL) 2021/1755 ning direktiivi 2003/87/EÜ (ELT L 63, 28.2.2023, lk 1).

5

(6)  ST 10162/21 INIT; ST 10162/21 ADD 1.

6

(7)  Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitus, milles esitatakse nõukogu arvamus Prantsusmaa 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 304, 29.7.2021, lk 43).

7

(8)  Eelarvepoliitikat mõõdetakse esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse rahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavaid kulusid. Üksikasjalikum teave on esitatud eelarvestatistikatabelite tekstikastis 1.

8

(9)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma ekspansiivse panuse 0,3 protsendipunkti SKPst, peamiselt tulenevalt mõjust, mis on Prantsusmaa taastekava (France Relance) raames toimuvatel kapitalisiiretel, mida ei rahastata rahastu toetustest.

9

France Relance

(10)  See näitaja kajastab nende meetmete aastaste eelarvekulude taset, sealhulgas jooksvaid tulusid ja kulusid ning asjakohasel juhul kapitalikulumeetmeid.

10

(11)  Nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitus, milles käsitletakse Prantsusmaa 2022. aasta riiklikku reformikava (ELT C 334, 1.9.2022, lk 79).

11

(12)  Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on Prantsusmaa keskpika perioodi (kümne aasta keskmine) nominaalne potentsiaalne SKP kasv hinnanguliselt 6,3 %.

12

(13)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma ekspansiivse panuse 0,3 protsendipunkti SKPst, peamiselt tulenevalt mõjust, mis on Prantsusmaa taastekava (France Relance) raames toimuvatel kapitalisiiretel, mida ei rahastata rahastu toetustest, ning investeerimiskaval „France 2030“.

13

France Relance

(14)  Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikkel 5 nõuab ka kohandamist rohkem kui 0,5 % SKPst liikmesriikide puhul, kelle valitsemissektori võlg ületab 60 % SKPst või kelle võla jätkusuutlikkusega seotud riskid on suuremad.

14

(15)  Esmased netokulud on riiklikult rahastatavad kulud ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta ning need ei hõlma intressikulusid ega tsüklilisi töötuskulusid.

15

(16)  Nõukogu 5. augusti 2022. aasta määrus (EL) 2022/1369, mis käsitleb gaasinõudluse vähendamise koordineeritud meetmeid (ELT L 206, 8.8.2022, lk 1).

16

(17)  Nõukogu 30. märtsi 2023. aasta määrus (EL) 2023/706, millega muudetakse määrust (EL) 2022/1369 seoses gaasinõudluse vähendamise meetmete nõudluse vähendamise perioodi pikendamisega ning nende meetmete rakendamise aruandluse ja seire tõhustamisega (ELT L 93, 31.3.2023, lk 1).

17

(18)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.

18

(19)  See vastab hinnangute kohaselt 2024. aastal struktuurse eelarvepositsiooni iga-aastasele parandamisele vähemalt 0,7 % SKPst, nagu on kirjeldatud põhjenduses 24.

19

---

| 1.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/97 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/97

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

14. juuli 2023,

milles käsitletakse Horvaatia 2023. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Horvaatia 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohta

(2023/C 312/11)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arves nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (2) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu (edaspidi „rahastu“). Rahastust antakse liikmesriikidele rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. Kooskõlas Euroopa poolaasta prioriteetidega aitab rahastu kaasa majanduslikule ja kaasavale taastumisele ning kestlike ja majanduskasvu soodustavate reformide ja investeeringute tegemisele, eelkõige rohe- ja digipööret edendavate reformide ja investeeringute tegemisele, et muuta liikmesriikide majandus vastupidavamaks. Samuti aitab see tugevdada riigi rahandust ning hoogustada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis, parandada territoriaalset ühtekuuluvust liidus ja toetada Euroopa sotsiaalõiguste samba jätkuvat rakendamist. 30. juunil 2022 ajakohastati vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikele 2 rahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust. |
| --- | --- |

(1)

19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (2) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu (edaspidi „rahastu“). Rahastust antakse liikmesriikidele rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. Kooskõlas Euroopa poolaasta prioriteetidega aitab rahastu kaasa majanduslikule ja kaasavale taastumisele ning kestlike ja majanduskasvu soodustavate reformide ja investeeringute tegemisele, eelkõige rohe- ja digipööret edendavate reformide ja investeeringute tegemisele, et muuta liikmesriikide majandus vastupidavamaks. Samuti aitab see tugevdada riigi rahandust ning hoogustada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis, parandada territoriaalset ühtekuuluvust liidus ja toetada Euroopa sotsiaalõiguste samba jätkuvat rakendamist. 30. juunil 2022 ajakohastati vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikele 2 rahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.

| (2) | 22. novembril 2022 võttis komisjon vastu 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2023) algust. 23. märtsil 2023 kiitis Euroopa Ülemkogu heaks 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid, mis on koondunud konkurentsivõimelise kestlikkuse nelja mõõtme ümber. 22. novembril 2022 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (3) alusel vastu ka 2023. aasta häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Horvaatiat ühe liikmesriigina, kus võib esineda tasakaalustamatus või kus võib esineda oht selle tekkimiseks ja kelle olukorda oleks vaja põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka arvamuse Horvaatia 2023. aasta eelarvekava kohta. Komisjon võttis vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2023. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. Nõukogu võttis 16. mail 2023 vastu euroala majanduspoliitikat käsitleva soovituse (4) (edaspidi „2023. aasta euroala käsitlev soovitus“) ja 13. märtsil 2023 ühise tööhõivearuande. |
| --- | --- |

(2)

22. novembril 2022 võttis komisjon vastu 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2023) algust. 23. märtsil 2023 kiitis Euroopa Ülemkogu heaks 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid, mis on koondunud konkurentsivõimelise kestlikkuse nelja mõõtme ümber. 22. novembril 2022 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (3) alusel vastu ka 2023. aasta häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Horvaatiat ühe liikmesriigina, kus võib esineda tasakaalustamatus või kus võib esineda oht selle tekkimiseks ja kelle olukorda oleks vaja põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka arvamuse Horvaatia 2023. aasta eelarvekava kohta. Komisjon võttis vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2023. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. Nõukogu võttis 16. mail 2023 vastu euroala majanduspoliitikat käsitleva soovituse (4) (edaspidi „2023. aasta euroala käsitlev soovitus“) ja 13. märtsil 2023 ühise tööhõivearuande.

| (3) | Kuigi liidu riikide majandus on olnud märkimisväärselt vastupidav, avaldab geopoliitiline kontekst jätkuvalt negatiivset mõju. Kuna liit toetab kindlalt Ukrainat, keskendutakse liidu majandus- ja sotsiaalpoliitika tegevuskavas sellele, et vähendada lühiajalises perspektiivis energiašokkide negatiivset mõju nii haavatavatele leibkondadele kui ka ettevõtetele ning jätkata jõupingutusi, et viia ellu rohe- ja digipööre, toetada kestlikku ja kaasavat majanduskasvu, tagada makromajanduslik stabiilsus ja suurendada vastupidavust keskpikas perspektiivis. Samuti keskendutakse selles jõuliselt liidu konkurentsivõime ja tootlikkuse suurendamisele. |
| --- | --- |

(3)

Kuigi liidu riikide majandus on olnud märkimisväärselt vastupidav, avaldab geopoliitiline kontekst jätkuvalt negatiivset mõju. Kuna liit toetab kindlalt Ukrainat, keskendutakse liidu majandus- ja sotsiaalpoliitika tegevuskavas sellele, et vähendada lühiajalises perspektiivis energiašokkide negatiivset mõju nii haavatavatele leibkondadele kui ka ettevõtetele ning jätkata jõupingutusi, et viia ellu rohe- ja digipööre, toetada kestlikku ja kaasavat majanduskasvu, tagada makromajanduslik stabiilsus ja suurendada vastupidavust keskpikas perspektiivis. Samuti keskendutakse selles jõuliselt liidu konkurentsivõime ja tootlikkuse suurendamisele.

| (4) | 1. veebruaril 2023 avaldas komisjon teatise „Rohelise kokkuleppe tööstuskava kliimaneutraalsuse ajastuks“ (edaspidi „rohelise kokkuleppe tööstuskava“). Rohelise kokkuleppe tööstuskava eesmärk on edendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet ja toetada kiiret üleminekut kliimaneutraalsusele. See täiendab Euroopa rohelise kokkuleppe ja kava „REPowerEU“ raames tehtavaid jõupingutusi. Sellega tahetakse samuti luua keskkond, mis aitaks paremini suurendada liidu tootmisvõimsust nullnetotehnoloogia ja toodete osas, mida on vaja liidu ambitsioonikate kliimaeesmärkide saavutamiseks, samuti tagada juurdepääs asjakohastele kriitilise tähtsusega toorainetele, sealhulgas mitmekesistades hankimist, kasutades parimal viisil liikmesriikide maavarasid ja maksimeerides toorainete ringlussevõttu. Rohelise kokkuleppe tööstuskava põhineb neljal sambal: prognoositav ja lihtsam õigusraamistik, kiirem juurdepääs rahastusele, oskuste edendamine ning avatud kaubandus tarneahelate vastupidavuse tagamiseks. Komisjon avaldas 16. märtsil 2023 ka teatise „ELi pikaajaline konkurentsivõime: pilk 2030. aasta järgsesse aega“, milles on esitatud üheksa üksteist tugevdavat tegurit koos eesmärgiga luua majanduskasvu soodustav õigusraamistik. Teatises seatakse poliitilised prioriteedid, mille eesmärk on aktiivselt tagada struktuursed parandused, sihipärased investeeringud ja reguleerivad meetmed liidu ja selle liikmesriikide pikaajalise konkurentsivõime edendamiseks. Allpool esitatud soovitused aitavad neid prioriteete ellu viia. |
| --- | --- |

(4)

1. veebruaril 2023 avaldas komisjon teatise „Rohelise kokkuleppe tööstuskava kliimaneutraalsuse ajastuks“ (edaspidi „rohelise kokkuleppe tööstuskava“). Rohelise kokkuleppe tööstuskava eesmärk on edendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet ja toetada kiiret üleminekut kliimaneutraalsusele. See täiendab Euroopa rohelise kokkuleppe ja kava „REPowerEU“ raames tehtavaid jõupingutusi. Sellega tahetakse samuti luua keskkond, mis aitaks paremini suurendada liidu tootmisvõimsust nullnetotehnoloogia ja toodete osas, mida on vaja liidu ambitsioonikate kliimaeesmärkide saavutamiseks, samuti tagada juurdepääs asjakohastele kriitilise tähtsusega toorainetele, sealhulgas mitmekesistades hankimist, kasutades parimal viisil liikmesriikide maavarasid ja maksimeerides toorainete ringlussevõttu. Rohelise kokkuleppe tööstuskava põhineb neljal sambal: prognoositav ja lihtsam õigusraamistik, kiirem juurdepääs rahastusele, oskuste edendamine ning avatud kaubandus tarneahelate vastupidavuse tagamiseks. Komisjon avaldas 16. märtsil 2023 ka teatise „ELi pikaajaline konkurentsivõime: pilk 2030. aasta järgsesse aega“, milles on esitatud üheksa üksteist tugevdavat tegurit koos eesmärgiga luua majanduskasvu soodustav õigusraamistik. Teatises seatakse poliitilised prioriteedid, mille eesmärk on aktiivselt tagada struktuursed parandused, sihipärased investeeringud ja reguleerivad meetmed liidu ja selle liikmesriikide pikaajalise konkurentsivõime edendamiseks. Allpool esitatud soovitused aitavad neid prioriteete ellu viia.

| (5) | 2023. aastal jätkub majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta areng kooskõlas rahastu rakendamisega. Taaste- ja vastupidavuskavade täielik rakendamine on jätkuvalt oluline Euroopa poolaasta poliitiliste prioriteetide elluviimiseks, kuna kavades käsitletakse kõiki viimastel aastatel esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019., 2020. ja 2022. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mis on läbi vaadatud või mida on ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21. |
| --- | --- |

(5)

2023. aastal jätkub majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta areng kooskõlas rahastu rakendamisega. Taaste- ja vastupidavuskavade täielik rakendamine on jätkuvalt oluline Euroopa poolaasta poliitiliste prioriteetide elluviimiseks, kuna kavades käsitletakse kõiki viimastel aastatel esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019., 2020. ja 2022. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mis on läbi vaadatud või mida on ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21.

| (6) | 27. veebruaril 2023 vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2023/435 (5) (edaspidi „REPowerEU määrus“) eesmärk on kaotada kiiresti järkjärguliselt liidu sõltuvus Venemaa fossiilkütuste impordist. See aitab tugevdada energiajulgeolekut ja mitmekesistada liidu energiavarustust ning suurendada samal ajal taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, energiasalvestusvõimsust ja energiatõhusust. REPowerEU määrus võimaldab liikmesriikidel lisada oma riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse uue REPowerEU peatüki, et rahastada olulisi reforme ja investeeringuid, mis aitavad saavutada REPowerEU eesmärke. Samuti aitavad kõnealused reformid ja investeeringud suurendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet, nagu on kirjeldatud rohelise kokkuleppe tööstuskavas, ja käsitleda energiaalaseid riigipõhiseid soovitusi, mis esitati liikmesriikidele 2022. aastal ja esitatakse neile asjakohasel juhul ka 2023. aastal. REPowerEU määrusega kehtestatakse uus tagastamatu rahalise toetuse kategooria, mille kaudu saavad liikmesriigid rahastada taaste- ja vastupidavuskavade raames uusi energiaga seotud reforme ja investeeringuid. |
| --- | --- |

(6)

27. veebruaril 2023 vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2023/435 (5) (edaspidi „REPowerEU määrus“) eesmärk on kaotada kiiresti järkjärguliselt liidu sõltuvus Venemaa fossiilkütuste impordist. See aitab tugevdada energiajulgeolekut ja mitmekesistada liidu energiavarustust ning suurendada samal ajal taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, energiasalvestusvõimsust ja energiatõhusust. REPowerEU määrus võimaldab liikmesriikidel lisada oma riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse uue REPowerEU peatüki, et rahastada olulisi reforme ja investeeringuid, mis aitavad saavutada REPowerEU eesmärke. Samuti aitavad kõnealused reformid ja investeeringud suurendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet, nagu on kirjeldatud rohelise kokkuleppe tööstuskavas, ja käsitleda energiaalaseid riigipõhiseid soovitusi, mis esitati liikmesriikidele 2022. aastal ja esitatakse neile asjakohasel juhul ka 2023. aastal. REPowerEU määrusega kehtestatakse uus tagastamatu rahalise toetuse kategooria, mille kaudu saavad liikmesriigid rahastada taaste- ja vastupidavuskavade raames uusi energiaga seotud reforme ja investeeringuid.

| (7) | 8. märtsil 2023 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse eelarvepoliitika suunised 2024. aastaks (edaspidi „8. märtsi 2023. aasta teatis“). Selle eesmärk on toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon tuletas meelde, et stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamine lõpetatakse 2023. aasta lõpus. Komisjon kutsus üles kohaldama 2023.–2024. aastal eelarvepoliitikat, mis tagab võla jätkusuutlikkuse keskpikas perspektiivis ja suurendab kestlikul viisil potentsiaalset majanduskasvu, ning kutsus liikmesriike üles määrama oma 2023. aasta stabiilsus- ja lähenemisprogrammides kindlaks, kuidas eelarvekavadega tagatakse keskpikas perspektiivis eelarvepuudujäägi aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse 3 % sisemajanduse koguproduktist (edaspidi „SKP“) järgimine ning võla usutav ja pidev vähendamine või selle hoidmine usaldusväärsel tasemel. Komisjon kutsus samuti liikmesriike üles kaotama järk-järgult riiklikud eelarvemeetmed, mis on kehtestatud leibkondade ja ettevõtete kaitsmiseks energiahinnašoki eest, ja alustama kõige vähem suunatud meetmetest. Komisjon märkis, et kui uue energiahinnasurve tõttu on vaja toetusmeetmeid pikendada, peaksid liikmesriikide sellised meetmed olema paremini suunatud haavatavatele leibkondadele ja ettevõtetele. Komisjon teatas, et eelarvesoovitused tuleks kvantifitseerida ja diferentseerida. Lisaks, nagu on kavandatud komisjoni 9. novembri 2022. aasta teatises ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniste kohta, sõnastatakse eelarvesoovitused esmaste netokulude põhjal. Komisjon soovitas, et kõik liikmesriigid jätkavad riiklikult rahastatavaid investeeringuid ning tagavad rahastu ning muude liidu vahendite tõhusa kasutamise, eelkõige seoses rohe- ja digipöördega ning vastupidavuseesmärkidega. Komisjon märkis, et teeb nõukogule ettepaneku, et kehtivate õigusnormide kohased ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal. |
| --- | --- |

(7)

8. märtsil 2023 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse eelarvepoliitika suunised 2024. aastaks (edaspidi „8. märtsi 2023. aasta teatis“). Selle eesmärk on toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon tuletas meelde, et stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamine lõpetatakse 2023. aasta lõpus. Komisjon kutsus üles kohaldama 2023.–2024. aastal eelarvepoliitikat, mis tagab võla jätkusuutlikkuse keskpikas perspektiivis ja suurendab kestlikul viisil potentsiaalset majanduskasvu, ning kutsus liikmesriike üles määrama oma 2023. aasta stabiilsus- ja lähenemisprogrammides kindlaks, kuidas eelarvekavadega tagatakse keskpikas perspektiivis eelarvepuudujäägi aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse 3 % sisemajanduse koguproduktist (edaspidi „SKP“) järgimine ning võla usutav ja pidev vähendamine või selle hoidmine usaldusväärsel tasemel. Komisjon kutsus samuti liikmesriike üles kaotama järk-järgult riiklikud eelarvemeetmed, mis on kehtestatud leibkondade ja ettevõtete kaitsmiseks energiahinnašoki eest, ja alustama kõige vähem suunatud meetmetest. Komisjon märkis, et kui uue energiahinnasurve tõttu on vaja toetusmeetmeid pikendada, peaksid liikmesriikide sellised meetmed olema paremini suunatud haavatavatele leibkondadele ja ettevõtetele. Komisjon teatas, et eelarvesoovitused tuleks kvantifitseerida ja diferentseerida. Lisaks, nagu on kavandatud komisjoni 9. novembri 2022. aasta teatises ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniste kohta, sõnastatakse eelarvesoovitused esmaste netokulude põhjal. Komisjon soovitas, et kõik liikmesriigid jätkavad riiklikult rahastatavaid investeeringuid ning tagavad rahastu ning muude liidu vahendite tõhusa kasutamise, eelkõige seoses rohe- ja digipöördega ning vastupidavuseesmärkidega. Komisjon märkis, et teeb nõukogule ettepaneku, et kehtivate õigusnormide kohased ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal.

| (8) | 26. aprillil 2023 esitas komisjon seadusandlikud ettepanekud liidu majanduse juhtimise eeskirjade põhjalikuks reformimiseks. Ettepanekute põhieesmärk on parandada valitsemissektori võla jätkusuutlikkust ning edendada reformide ja investeeringute kaudu kõigis liikmesriikides kestlikku ja kaasavat majanduskasvu. Komisjon soovib ettepanekutega suurendada riikide isevastutust, lihtsustada raamistikku ja keskenduda enam keskpikale perioodile, millega kaasneb tõhus ja ühtsem täitmise tagamine. ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniseid käsitlevate nõukogu 14. märtsi 2023. aasta järelduste kohaselt on eesmärk viia seadusandlik töö lõpule 2023. aastal. |
| --- | --- |

(8)

26. aprillil 2023 esitas komisjon seadusandlikud ettepanekud liidu majanduse juhtimise eeskirjade põhjalikuks reformimiseks. Ettepanekute põhieesmärk on parandada valitsemissektori võla jätkusuutlikkust ning edendada reformide ja investeeringute kaudu kõigis liikmesriikides kestlikku ja kaasavat majanduskasvu. Komisjon soovib ettepanekutega suurendada riikide isevastutust, lihtsustada raamistikku ja keskenduda enam keskpikale perioodile, millega kaasneb tõhus ja ühtsem täitmise tagamine. ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniseid käsitlevate nõukogu 14. märtsi 2023. aasta järelduste kohaselt on eesmärk viia seadusandlik töö lõpule 2023. aastal.

| (9) | 14. mail 2021 esitas Horvaatia vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas sätestatud hindamissuunistega. 28. juulil 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse, millega kiidetakse heaks Horvaatia taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnang (6). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Horvaatia on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjaomased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud. |
| --- | --- |

(9)

14. mail 2021 esitas Horvaatia vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas sätestatud hindamissuunistega. 28. juulil 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse, millega kiidetakse heaks Horvaatia taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnang (6). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Horvaatia on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjaomased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud.

| (10) | 28. aprillil 2023 esitas Horvaatia oma 2023. aasta riikliku reformikava ja 2023. aasta stabiilsusprogrammi kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 4 lõikega 1. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2023. aasta riiklik reformikava ka Horvaatia kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava täitmisel tehtud edusammude kohta. |
| --- | --- |

(10)

28. aprillil 2023 esitas Horvaatia oma 2023. aasta riikliku reformikava ja 2023. aasta stabiilsusprogrammi kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 4 lõikega 1. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2023. aasta riiklik reformikava ka Horvaatia kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava täitmisel tehtud edusammude kohta.

| (11) | 24. mail 2023 avaldas komisjon Horvaatia kohta 2023. aasta riigiaruande. Selles hinnati Horvaatia edusamme nõukogu poolt aastatel 2019–2022 vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti kokkuvõte sellest, kuidas Horvaatia on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Kõnealuse analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega. Samuti hinnati Horvaatia edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kestliku arengu eesmärkide saavutamisel. |
| --- | --- |

(11)

24. mail 2023 avaldas komisjon Horvaatia kohta 2023. aasta riigiaruande. Selles hinnati Horvaatia edusamme nõukogu poolt aastatel 2019–2022 vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti kokkuvõte sellest, kuidas Horvaatia on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Kõnealuse analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega. Samuti hinnati Horvaatia edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

| (12) | Eurostati kinnitatud andmete kohaselt muutus Horvaatia valitsemissektori eelarvepuudujääk, mis 2021. aastal oli 2,5 % SKPst, 2022. aastal eelarveülejäägiks 0,4 % SKPst, samas kui valitsemissektori võlg vähenes 78,4 %-lt SKPst 2021. aasta lõpus 68,4 %-le SKPst 2022. aasta lõpus. |
| --- | --- |

(12)

Eurostati kinnitatud andmete kohaselt muutus Horvaatia valitsemissektori eelarvepuudujääk, mis 2021. aastal oli 2,5 % SKPst, 2022. aastal eelarveülejäägiks 0,4 % SKPst, samas kui valitsemissektori võlg vähenes 78,4 %-lt SKPst 2021. aasta lõpus 68,4 %-le SKPst 2022. aasta lõpus.

| (13) | Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud eelarvepoliitilised meetmed, mis on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. 2022. aastal hõlmasid sellised tulusid vähendavad eelarvepoliitilised meetmed käibemaksu ja aktsiisi vähendamist, samas kui sellised kulusid suurendavad eelarvepoliitilised meetmed hõlmasid energiahinna ülempiire, toetusi haavatavatele tarbijatele, toetuskavasid ettevõtjatele ning sotsiaalabi pensionäridele ja haavatavatele leibkondadele. Komisjoni hinnangul oli kõnealuste meetmete eelarveline netokulu 2022. aastal 1,6 % SKPst. Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud ka Ukraina põgenike ajutise kaitsega seotud eelarvekulud, mis olid 2022. aastal hinnanguliselt 0,1 % SKPst. Samal ajal vähenesid COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete hinnangulised kulud 1,3 %-lt SKPst 2021. aastal 0,1 %-le SKPst 2022. aastal. |
| --- | --- |

(13)

Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud eelarvepoliitilised meetmed, mis on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. 2022. aastal hõlmasid sellised tulusid vähendavad eelarvepoliitilised meetmed käibemaksu ja aktsiisi vähendamist, samas kui sellised kulusid suurendavad eelarvepoliitilised meetmed hõlmasid energiahinna ülempiire, toetusi haavatavatele tarbijatele, toetuskavasid ettevõtjatele ning sotsiaalabi pensionäridele ja haavatavatele leibkondadele. Komisjoni hinnangul oli kõnealuste meetmete eelarveline netokulu 2022. aastal 1,6 % SKPst. Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud ka Ukraina põgenike ajutise kaitsega seotud eelarvekulud, mis olid 2022. aastal hinnanguliselt 0,1 % SKPst. Samal ajal vähenesid COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete hinnangulised kulud 1,3 %-lt SKPst 2021. aastal 0,1 %-le SKPst 2022. aastal.

| (14) | 18. juunil 2021 soovitas nõukogu Horvaatial (7) säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas rahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud. Samuti soovitas nõukogu Horvaatial hoida riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasv kontrolli all. |
| --- | --- |

(14)

18. juunil 2021 soovitas nõukogu Horvaatial (7) säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas rahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud. Samuti soovitas nõukogu Horvaatial hoida riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasv kontrolli all.

| (15) | Komisjoni hinnangul oli eelarvepoliitika (8) 2022. aastal üldjoontes neutraalne (+ 0,2 % SKPst), mis oli kõrge inflatsiooni tingimustes asjakohane (9). Nagu nõukogu soovitas, jätkas Horvaatia majanduse taastamise toetamist rahastust rahastatavate investeeringutega. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatud kulude maht oli 2022. aastal 2,6 % SKPst (2021. aastal 2,7 % SKPst). Riiklikult rahastatavad investeeringud andsid eelarvepoliitikasse pärssiva panuse (10) 0,6 protsendipunkti (11). Seega ei säilitanud Horvaatia riiklikult rahastatavaid investeeringuid, kuigi nõukogu oli seda soovitanud. Samal ajal andis riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) eelarvepoliitikasse üldjoontes neutraalse panuse 0,1 protsendipunkti. Seega hoidis Horvaatia riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasvu piisavalt kontrolli all. |
| --- | --- |

(15)

Komisjoni hinnangul oli eelarvepoliitika (8) 2022. aastal üldjoontes neutraalne (+ 0,2 % SKPst), mis oli kõrge inflatsiooni tingimustes asjakohane (9). Nagu nõukogu soovitas, jätkas Horvaatia majanduse taastamise toetamist rahastust rahastatavate investeeringutega. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatud kulude maht oli 2022. aastal 2,6 % SKPst (2021. aastal 2,7 % SKPst). Riiklikult rahastatavad investeeringud andsid eelarvepoliitikasse pärssiva panuse (10) 0,6 protsendipunkti (11). Seega ei säilitanud Horvaatia riiklikult rahastatavaid investeeringuid, kuigi nõukogu oli seda soovitanud. Samal ajal andis riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) eelarvepoliitikasse üldjoontes neutraalse panuse 0,1 protsendipunkti. Seega hoidis Horvaatia riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasvu piisavalt kontrolli all.

| (16) | 2023. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2023. aastal soodsam kui komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis märgitud ja pärast seda sellega kooskõlas. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2023. aastal 2,2 % ja 2024. aastal 2,6 %. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv sellega võrreldes väiksem – 2023. aastal 1,6 % ja 2024. aastal 2,3 % –, peamiselt tulenevalt konservatiivsematest hinnangutest leibkondade ja avaliku sektori tarbimise ning koguinvesteeringute kohta. |
| --- | --- |

(16)

2023. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2023. aastal soodsam kui komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis märgitud ja pärast seda sellega kooskõlas. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2023. aastal 2,2 % ja 2024. aastal 2,6 %. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv sellega võrreldes väiksem – 2023. aastal 1,6 % ja 2024. aastal 2,3 % –, peamiselt tulenevalt konservatiivsematest hinnangutest leibkondade ja avaliku sektori tarbimise ning koguinvesteeringute kohta.

| (17) | Valitsus prognoosib oma 2023. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori eelarvepositsioon halveneb ja tulemuseks on 2023. aastal puudujääk 0,7 % SKPst. Eelarvepositsiooni halvenemine aastal 2023 kajastab peamiselt inflatsiooni hilinenud mõju avaliku sektori kulutustele, mis on tingitud indekseerimismehhanismide kohaldamisest avaliku sektori palkade, pensionide ja sotsiaaltoetuste suhtes. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 68,4 %-lt SKPst 2022. aasta lõpus 62,6 %-le SKPst 2023. aasta lõpus. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarvepuudujääk 2023. aastal 0,5 % SKPst. See on üldjoontes kooskõlas 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud eelarvepuudujäägiga. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2023. aasta lõpus sarnane (63,0 %). |
| --- | --- |

(17)

Valitsus prognoosib oma 2023. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori eelarvepositsioon halveneb ja tulemuseks on 2023. aastal puudujääk 0,7 % SKPst. Eelarvepositsiooni halvenemine aastal 2023 kajastab peamiselt inflatsiooni hilinenud mõju avaliku sektori kulutustele, mis on tingitud indekseerimismehhanismide kohaldamisest avaliku sektori palkade, pensionide ja sotsiaaltoetuste suhtes. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 68,4 %-lt SKPst 2022. aasta lõpus 62,6 %-le SKPst 2023. aasta lõpus. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarvepuudujääk 2023. aastal 0,5 % SKPst. See on üldjoontes kooskõlas 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud eelarvepuudujäägiga. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2023. aasta lõpus sarnane (63,0 %).

| (18) | 2023. aastal peaksid valitsemissektori eelarvepositsiooni jätkuvalt mõjutama eelarvepoliitilised meetmed, mida on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. Need hõlmavad 2022. aastast pikendatud meetmeid, sealhulgas tulude poolel käibemaksu ja aktsiisi vähendamist ning kulude poolel energiahinna ülempiire, toetusi haavatavatele tarbijatele, toetuskavasid ettevõtjatele ning sotsiaalabi pensionäridele ja haavatavatele leibkondadele. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on toetusmeetmete eelarveline netokulu 2023. aastal 1,5 % SKPst (12). Enamik 2023. aasta meetmeid ei näi olevat suunatud kõige haavatavamatele leibkondadele või ettevõtetele ning paljud neist ei säilita täielikult hinnasignaali energianõudluse vähendamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks. Seepärast moodustavad suunatud toetusmeetmed, mida võetakse arvesse nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovituse (13) järgimise hindamisel, komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt 2023. aastal 0,2 % SKPst (võrreldes 0,3 %ga SKPst 2022. aastal). Ukraina põgenike ajutise kaitsega seotud eelarvekulud peaksid võrreldes 2022. aastaga jääma stabiilseks. |
| --- | --- |

(18)

2023. aastal peaksid valitsemissektori eelarvepositsiooni jätkuvalt mõjutama eelarvepoliitilised meetmed, mida on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. Need hõlmavad 2022. aastast pikendatud meetmeid, sealhulgas tulude poolel käibemaksu ja aktsiisi vähendamist ning kulude poolel energiahinna ülempiire, toetusi haavatavatele tarbijatele, toetuskavasid ettevõtjatele ning sotsiaalabi pensionäridele ja haavatavatele leibkondadele. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on toetusmeetmete eelarveline netokulu 2023. aastal 1,5 % SKPst (12). Enamik 2023. aasta meetmeid ei näi olevat suunatud kõige haavatavamatele leibkondadele või ettevõtetele ning paljud neist ei säilita täielikult hinnasignaali energianõudluse vähendamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks. Seepärast moodustavad suunatud toetusmeetmed, mida võetakse arvesse nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovituse (13) järgimise hindamisel, komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt 2023. aastal 0,2 % SKPst (võrreldes 0,3 %ga SKPst 2022. aastal). Ukraina põgenike ajutise kaitsega seotud eelarvekulud peaksid võrreldes 2022. aastaga jääma stabiilseks.

| (19) | Oma 12. juuli 2022 soovituses soovitas nõukogu Horvaatial võtta meetmeid, tagamaks 2023. aastal, et riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv on kooskõlas üldiselt neutraalse eelarvepoliitikaga, (14) võttes arvesse jätkuvat ajutist ja sihipärast toetust leibkondadele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Samal ajal peaks Horvaatia olema valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Samuti soovitati Horvaatial suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades rahastut ja muid liidu vahendeid. |
| --- | --- |

(19)

Oma 12. juuli 2022 soovituses soovitas nõukogu Horvaatial võtta meetmeid, tagamaks 2023. aastal, et riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv on kooskõlas üldiselt neutraalse eelarvepoliitikaga, (14) võttes arvesse jätkuvat ajutist ja sihipärast toetust leibkondadele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Samal ajal peaks Horvaatia olema valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Samuti soovitati Horvaatial suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades rahastut ja muid liidu vahendeid.

| (20) | Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika 2023. aastal kiire inflatsiooni tingimustes ekspansiivne (– 1,0 % SKPst). See järgneb 2022. aasta üldjoontes neutraalsele eelarvepoliitikale (+ 0,2 % SKPst). Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) peaks andma 2023. aastal eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,4 % SKPst. See hõlmab energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamatele leibkondadele ja ettevõtetele suunatud toetusmeetmete kulude vähenemist 0,1 % SKPst. Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate netokulude ekspansiivne panus ei ole seega tingitud suunatud toetusest leibkondadele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukraina põgenikele. Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude ekspansiivne kasv (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) on tingitud ka mittesihipäraste energiameetmete säilitamisest, avaliku sektori palkade ja sotsiaaltoetuste püsivast suurenemisest ning energiaga mitteseotud toodete madalamatest käibemaksumääradest. Kokkuvõttes ei ole riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude prognoositud kasv nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitusega kooskõlas. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulude maht on prognoosi kohaselt 2023. aastal 3,1 % SKPst, samas kui riiklikult rahastatavad investeeringud annavad prognoosi kohaselt eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,7 protsendipunkti (15). Seega kavatseb Horvaatia rahastada täiendavaid investeeringuid rahastust ja muudest liidu vahenditest ning säilitab prognoosi kohaselt riiklikult rahastatavad investeeringud. Horvaatia kavatseb rahastada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, näiteks hoonete energiatõhusamaks renoveerimine, avaliku halduse digitaliseerimine, investeeringud haiglate digidiagnostikasse ja -seadmetesse ning ettevõtlussektori rohe- ja digipöörde toetamine, mida rahastatakse rahastust ja muudest liidu vahenditest. |
| --- | --- |

(20)

Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika 2023. aastal kiire inflatsiooni tingimustes ekspansiivne (– 1,0 % SKPst). See järgneb 2022. aasta üldjoontes neutraalsele eelarvepoliitikale (+ 0,2 % SKPst). Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) peaks andma 2023. aastal eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,4 % SKPst. See hõlmab energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamatele leibkondadele ja ettevõtetele suunatud toetusmeetmete kulude vähenemist 0,1 % SKPst. Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate netokulude ekspansiivne panus ei ole seega tingitud suunatud toetusest leibkondadele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukraina põgenikele. Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude ekspansiivne kasv (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) on tingitud ka mittesihipäraste energiameetmete säilitamisest, avaliku sektori palkade ja sotsiaaltoetuste püsivast suurenemisest ning energiaga mitteseotud toodete madalamatest käibemaksumääradest. Kokkuvõttes ei ole riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude prognoositud kasv nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitusega kooskõlas. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulude maht on prognoosi kohaselt 2023. aastal 3,1 % SKPst, samas kui riiklikult rahastatavad investeeringud annavad prognoosi kohaselt eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,7 protsendipunkti (15). Seega kavatseb Horvaatia rahastada täiendavaid investeeringuid rahastust ja muudest liidu vahenditest ning säilitab prognoosi kohaselt riiklikult rahastatavad investeeringud. Horvaatia kavatseb rahastada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, näiteks hoonete energiatõhusamaks renoveerimine, avaliku halduse digitaliseerimine, investeeringud haiglate digidiagnostikasse ja -seadmetesse ning ettevõtlussektori rohe- ja digipöörde toetamine, mida rahastatakse rahastust ja muudest liidu vahenditest.

| (21) | 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk 2024. aastal suurenema 1,5 %-le SKPst. Eelarvepuudujäägi suurenemine 2024. aastal on peamiselt tingitud suurematest kapitalikuludest ning palkade, pensionide ja sotsiaalabikulude indekseerimisest tasemel, mis on ikka veel suhteliselt kõrge. Vastavalt 2023. aasta stabiilsusprogrammile prognoositakse, et valitsemissektori võla suhe SKPsse väheneb 2024. aasta lõpuks 59,8 %-le. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk moodustab 2024. aastal 1,3 % SKPst. See on üldjoontes kooskõlas 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud eelarvepuudujäägiga. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2024. aasta lõpus suurem (61,8 %), kusjuures erinevus 2023. aasta stabiilsusprogrammi prognoosidega võrreldes on tingitud peamiselt nimetaja muutuse mõjust (2024. aasta nominaalse SKPga seotud lahknevus) ja vähemal määral võlakoormuse muutuse ja eelarvepositsiooni vahelise erinevuse suhtes kohaldatud lahknevatest eeldustest. |
| --- | --- |

(21)

2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk 2024. aastal suurenema 1,5 %-le SKPst. Eelarvepuudujäägi suurenemine 2024. aastal on peamiselt tingitud suurematest kapitalikuludest ning palkade, pensionide ja sotsiaalabikulude indekseerimisest tasemel, mis on ikka veel suhteliselt kõrge. Vastavalt 2023. aasta stabiilsusprogrammile prognoositakse, et valitsemissektori võla suhe SKPsse väheneb 2024. aasta lõpuks 59,8 %-le. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk moodustab 2024. aastal 1,3 % SKPst. See on üldjoontes kooskõlas 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud eelarvepuudujäägiga. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2024. aasta lõpus suurem (61,8 %), kusjuures erinevus 2023. aasta stabiilsusprogrammi prognoosidega võrreldes on tingitud peamiselt nimetaja muutuse mõjust (2024. aasta nominaalse SKPga seotud lahknevus) ja vähemal määral võlakoormuse muutuse ja eelarvepositsiooni vahelise erinevuse suhtes kohaldatud lahknevatest eeldustest.

| (22) | 2023. aasta stabiilsusprogrammis nähakse ette enamiku energiatoetusmeetmete järkjärguline kaotamine 2024. aastal. Komisjoni praegusel hinnangul on energiatoetusmeetmete netokulu 2024. aastal 0,2 % SKPst. Need hinnangud sõltuvad eeldusest, et energiahinnad ei tõuse uuesti. |
| --- | --- |

(22)

2023. aasta stabiilsusprogrammis nähakse ette enamiku energiatoetusmeetmete järkjärguline kaotamine 2024. aastal. Komisjoni praegusel hinnangul on energiatoetusmeetmete netokulu 2024. aastal 0,2 % SKPst. Need hinnangud sõltuvad eeldusest, et energiahinnad ei tõuse uuesti.

| (23) | Määrusega (EÜ) nr 1466/97 on seatud struktuurse eelarvepositsiooni iga-aastase parandamise sihtmärgiks 0,5 % SKPst, (16) et liikuda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas. Võttes arvesse riigi rahanduse jätkusuutlikkuse kaalutlusi, oleks komisjoni hinnangul asjakohane parandada struktuurset eelarvepositsiooni 2024. aastal vähemalt 0,3 % SKPst. Sellise paranemise tagamiseks ning kooskõlas komisjoni metoodikaga ei tohiks riiklikult rahastatavate esmaste netokulude (17) kasv 2024. aastal ületada 5,1 %, nagu on kajastatud käesolevas soovituses. Samal ajal tuleks ülejäänud energiatoetusmeetmed (komisjoni praeguse hinnangu kohaselt 1,5 % SKPst 2023. aastal) sõltuvalt energiaturu suundumustest järk-järgult kaotada, alustades kõige vähem suunatud meetmetest, ning sellest tulenevat kokkuhoidu tuleks kasutada valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamiseks. Komisjoni hinnangute kohaselt oleks selle tulemuseks esmaste netokulude kasv alla 2024. aastaks soovitatud maksimaalse kasvumäära. Lisaks ei ole komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate netokulude kasv 2023. aastal kooskõlas nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitusega. Kui see leiab kinnitust, oleks 2024. aastal asjakohane esmaste netokulude väiksem kasv. |
| --- | --- |

(23)

Määrusega (EÜ) nr 1466/97 on seatud struktuurse eelarvepositsiooni iga-aastase parandamise sihtmärgiks 0,5 % SKPst, (16) et liikuda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas. Võttes arvesse riigi rahanduse jätkusuutlikkuse kaalutlusi, oleks komisjoni hinnangul asjakohane parandada struktuurset eelarvepositsiooni 2024. aastal vähemalt 0,3 % SKPst. Sellise paranemise tagamiseks ning kooskõlas komisjoni metoodikaga ei tohiks riiklikult rahastatavate esmaste netokulude (17) kasv 2024. aastal ületada 5,1 %, nagu on kajastatud käesolevas soovituses. Samal ajal tuleks ülejäänud energiatoetusmeetmed (komisjoni praeguse hinnangu kohaselt 1,5 % SKPst 2023. aastal) sõltuvalt energiaturu suundumustest järk-järgult kaotada, alustades kõige vähem suunatud meetmetest, ning sellest tulenevat kokkuhoidu tuleks kasutada valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamiseks. Komisjoni hinnangute kohaselt oleks selle tulemuseks esmaste netokulude kasv alla 2024. aastaks soovitatud maksimaalse kasvumäära. Lisaks ei ole komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate netokulude kasv 2023. aastal kooskõlas nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitusega. Kui see leiab kinnitust, oleks 2024. aastal asjakohane esmaste netokulude väiksem kasv.

| (24) | Eeldades, et poliitikat ei muudeta, prognoositakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et riiklikult rahastatavad esmased netokulud kasvavad 2024. aastal 6,8 %, mis on soovitatud kasvumäärast rohkem. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis ette nähtud kohandus on väiksem kui energiatoetusmeetmete täielikust järkjärgulisest kaotamisest tulenev kokkuhoid, kuna kapitali-, palga- ja sotsiaalkulutuste dünaamika suureneb. |
| --- | --- |

(24)

Eeldades, et poliitikat ei muudeta, prognoositakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et riiklikult rahastatavad esmased netokulud kasvavad 2024. aastal 6,8 %, mis on soovitatud kasvumäärast rohkem. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis ette nähtud kohandus on väiksem kui energiatoetusmeetmete täielikust järkjärgulisest kaotamisest tulenev kokkuhoid, kuna kapitali-, palga- ja sotsiaalkulutuste dünaamika suureneb.

| (25) | 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaksid valitsemissektori investeeringud ajavahemikul 2023–2024 püsima stabiilsena (4,6 % SKPst). 2023. aasta stabiilsusprogrammis osutatakse reformidele ja investeeringutele, mis peaksid aitama kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkusele ning kestlikule ja kaasavale majanduskasvule. Need hõlmavad reforme (tervishoiu- ja hoolekandesektor, riigiettevõtete juhtimise parandamine, vastutustundliku eelarvepoliitika seaduse parandamine) ja investeeringuid (transport ja veetaristu, korterelamute ja elamute energiarenoveerimine, investeeringud rohe- ja digipöördesse ning haridustaristusse), millest enamik on samuti osa taaste- ja vastupidavuskavast. |
| --- | --- |

(25)

2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaksid valitsemissektori investeeringud ajavahemikul 2023–2024 püsima stabiilsena (4,6 % SKPst). 2023. aasta stabiilsusprogrammis osutatakse reformidele ja investeeringutele, mis peaksid aitama kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkusele ning kestlikule ja kaasavale majanduskasvule. Need hõlmavad reforme (tervishoiu- ja hoolekandesektor, riigiettevõtete juhtimise parandamine, vastutustundliku eelarvepoliitika seaduse parandamine) ja investeeringuid (transport ja veetaristu, korterelamute ja elamute energiarenoveerimine, investeeringud rohe- ja digipöördesse ning haridustaristusse), millest enamik on samuti osa taaste- ja vastupidavuskavast.

| (26) | 2023. aasta stabiilsusprogrammis on esitatud keskpika perioodi eelarvekava aastani 2026. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk vähenema 0,8 %-le SKPst 2025. aastal ja 0,6 %-le SKPst 2026. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääk peaks seega jääma programmiperioodi jooksul alla 3 % SKPst. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 59,8 %-lt SKPst 2024. aasta lõpus 55,6 %-le SKPst 2026. aasta lõpuks. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks seega programmiperioodi jooksul vähenema ja jääma alla 60 %. |
| --- | --- |

(26)

2023. aasta stabiilsusprogrammis on esitatud keskpika perioodi eelarvekava aastani 2026. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk vähenema 0,8 %-le SKPst 2025. aastal ja 0,6 %-le SKPst 2026. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääk peaks seega jääma programmiperioodi jooksul alla 3 % SKPst. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 59,8 %-lt SKPst 2024. aasta lõpus 55,6 %-le SKPst 2026. aasta lõpuks. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks seega programmiperioodi jooksul vähenema ja jääma alla 60 %.

| (27) | Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks. Horvaatia taaste- ja vastupidavuskava rakendamine edeneb jõudsalt. Horvaatia esitas kaks maksetaotlust, mis vastavad kava 59 eesmärgile ja sihile ning mille alusel maksti välja kokku 1,4 miljardit eurot. Horvaatia peaks esitama kava muudatuse, mis sisaldaks REPowerEU peatükki ja muude valdkondadega seotud täiendavaid meetmeid, mida rahastatakse laenukomponendist. Horvaatia teatas 30. märtsil 2023 vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 14 lõikele 6 oma kavatsusest taotleda rahastust 3 612 000 000 eurot täiendavat laenutoetust. Uue REPowerEU peatüki kiire lisamine taaste- ja vastupidavuskavasse võimaldab rahastada täiendavaid reforme ja investeeringuid, et toetada Horvaatia strateegilisi eesmärke energia ja rohepöörde vallas. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline ja tulemuslik kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest. |
| --- | --- |

(27)

Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks. Horvaatia taaste- ja vastupidavuskava rakendamine edeneb jõudsalt. Horvaatia esitas kaks maksetaotlust, mis vastavad kava 59 eesmärgile ja sihile ning mille alusel maksti välja kokku 1,4 miljardit eurot. Horvaatia peaks esitama kava muudatuse, mis sisaldaks REPowerEU peatükki ja muude valdkondadega seotud täiendavaid meetmeid, mida rahastatakse laenukomponendist. Horvaatia teatas 30. märtsil 2023 vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 14 lõikele 6 oma kavatsusest taotleda rahastust 3 612 000 000 eurot täiendavat laenutoetust. Uue REPowerEU peatüki kiire lisamine taaste- ja vastupidavuskavasse võimaldab rahastada täiendavaid reforme ja investeeringuid, et toetada Horvaatia strateegilisi eesmärke energia ja rohepöörde vallas. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline ja tulemuslik kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest.

| (28) | Komisjon kiitis 2022. aastal heaks kõik Horvaatia ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid. Ühtekuuluvuspoliitika programmide kiire rakendamine vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga, sealhulgas REPowerEU peatükiga, on esmatähtis, et viia Horvaatias ellu rohe- ja digipööre, suurendada majanduslikku ja sotsiaalset vastupidavust ning tagada tasakaalustatud territoriaalne areng. |
| --- | --- |

(28)

Komisjon kiitis 2022. aastal heaks kõik Horvaatia ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid. Ühtekuuluvuspoliitika programmide kiire rakendamine vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga, sealhulgas REPowerEU peatükiga, on esmatähtis, et viia Horvaatias ellu rohe- ja digipööre, suurendada majanduslikku ja sotsiaalset vastupidavust ning tagada tasakaalustatud territoriaalne areng.

| (29) | Horvaatia impordib igal aastal ligikaudu 53 % kogu tarbitavast energiast, kuid tal on suur taastuvenergia potentsiaal, eelkõige päikese-, tuule- ja maapõueenergia valdkonnas. Pool riigi elektrienergiast saadakse hüdroelektrijaamadest; tuuleenergia osakaal on kasvanud ja jõudnud 14 %-ni, kuid päikeseenergia osakaal on endiselt vaid 1 %. Selleks et kiirendada päikese- ja tuuleenergiarajatiste kasutuselevõttu, tuleb lihtsustada loamenetlusi ja viimistleda asjakohast õigusraamistikku, et tagada tootjatele ja tootvatele tarbijatele suurem õiguskindlus. Lisaks tuleks märkimisväärselt ajakohastada ülekandevõrku ja laiendada seda riigi lõunaossa, kus taastuvatest energiaallikatest pärit elektrit peamiselt toodetakse, ning võtta väikeste päikeseenergiaseadmete jaoks kasutusele nutiarvestid. Horvaatia elamusektor tarbib üsna palju energiat (35 % kogu energiatarbimisest) ja 71 % elamutest on gaasiküttel. Hoonete energiatõhusamaks renoveerimise puhul oleks asjakohane kohandada ja lihtsustada solaar-fotoelektriliste seadmete kortermajadesse paigaldamise menetlust ning kiirendada kütteks ja jahutuseks kasutatavate soojuspumpade kasutuselevõttu. Transpordis kasutatavate taastuvate energiaallikate osakaal on väike (7 % võrreldes 2030. aastaks seatud 14 % eesmärgiga), samamoodi nagu raudtee osakaal reisijateveos (2,5 % võrreldes 8 %ga liidus). Raudteetaristu ja veeremi moderniseerimine ning heiteta sõidukite laialdasem kasutuselevõtt võib aidata oluliselt vähendada transpordisektori CO2 heidet. 2022. aasta augustist kuni 2023. aasta märtsini vähenes Horvaatia maagaasi tarbimine võrreldes eelneva viie aasta sama perioodi keskmise gaasitarbimisega 22 %, st rohkem, kui nõukogu määruses (EL) 2022/1369 (18) seatud vähendamiseesmärk 15 %. Horvaatia võiks jätkata jõupingutusi gaasinõudluse ajutiseks vähendamiseks kuni 31. märtsini 2024, vastavalt nõukogu määrusele (EL) 2023/706 (19). |
| --- | --- |

(29)

Horvaatia impordib igal aastal ligikaudu 53 % kogu tarbitavast energiast, kuid tal on suur taastuvenergia potentsiaal, eelkõige päikese-, tuule- ja maapõueenergia valdkonnas. Pool riigi elektrienergiast saadakse hüdroelektrijaamadest; tuuleenergia osakaal on kasvanud ja jõudnud 14 %-ni, kuid päikeseenergia osakaal on endiselt vaid 1 %. Selleks et kiirendada päikese- ja tuuleenergiarajatiste kasutuselevõttu, tuleb lihtsustada loamenetlusi ja viimistleda asjakohast õigusraamistikku, et tagada tootjatele ja tootvatele tarbijatele suurem õiguskindlus. Lisaks tuleks märkimisväärselt ajakohastada ülekandevõrku ja laiendada seda riigi lõunaossa, kus taastuvatest energiaallikatest pärit elektrit peamiselt toodetakse, ning võtta väikeste päikeseenergiaseadmete jaoks kasutusele nutiarvestid. Horvaatia elamusektor tarbib üsna palju energiat (35 % kogu energiatarbimisest) ja 71 % elamutest on gaasiküttel. Hoonete energiatõhusamaks renoveerimise puhul oleks asjakohane kohandada ja lihtsustada solaar-fotoelektriliste seadmete kortermajadesse paigaldamise menetlust ning kiirendada kütteks ja jahutuseks kasutatavate soojuspumpade kasutuselevõttu. Transpordis kasutatavate taastuvate energiaallikate osakaal on väike (7 % võrreldes 2030. aastaks seatud 14 % eesmärgiga), samamoodi nagu raudtee osakaal reisijateveos (2,5 % võrreldes 8 %ga liidus). Raudteetaristu ja veeremi moderniseerimine ning heiteta sõidukite laialdasem kasutuselevõtt võib aidata oluliselt vähendada transpordisektori CO2 heidet. 2022. aasta augustist kuni 2023. aasta märtsini vähenes Horvaatia maagaasi tarbimine võrreldes eelneva viie aasta sama perioodi keskmise gaasitarbimisega 22 %, st rohkem, kui nõukogu määruses (EL) 2022/1369 (18) seatud vähendamiseesmärk 15 %. Horvaatia võiks jätkata jõupingutusi gaasinõudluse ajutiseks vähendamiseks kuni 31. märtsini 2024, vastavalt nõukogu määrusele (EL) 2023/706 (19).

| (30) | Tööjõu ja oskuste nappus rohepöörde jaoks olulistes sektorites ja kutsealadel, sealhulgas nullnetotehnoloogiate tootmine, kasutuselevõtt ja hooldamine, tekitab probleeme üleminekul nullnetomajandusele. Kvaliteetsed haridus- ja koolitussüsteemid, mis vastavad tööturu muutuvatele vajadustele, ning sihipärased täiend- ja ümberõppe meetmed on esmatähtsad, et vähendada oskuste nappust ning edendada töötajate kaasamist ja tööjõu ümberpaigutamist. Kasutamata tööjõupakkumise rakendamiseks peavad kõnealused meetmed olema kättesaadavad eelkõige rohepöördest enim mõjutatud üksikisikutele ning sektorites ja piirkondades. 2022. aastal teatati Horvaatias tööjõunappusest 31 ameti puhul, mis nõuavad rohepöördeks erioskusi või -teadmisi, sealhulgas ehitus- ja tootmissektoris (mõlemal juhul alla liidu keskmise). |
| --- | --- |

(30)

Tööjõu ja oskuste nappus rohepöörde jaoks olulistes sektorites ja kutsealadel, sealhulgas nullnetotehnoloogiate tootmine, kasutuselevõtt ja hooldamine, tekitab probleeme üleminekul nullnetomajandusele. Kvaliteetsed haridus- ja koolitussüsteemid, mis vastavad tööturu muutuvatele vajadustele, ning sihipärased täiend- ja ümberõppe meetmed on esmatähtsad, et vähendada oskuste nappust ning edendada töötajate kaasamist ja tööjõu ümberpaigutamist. Kasutamata tööjõupakkumise rakendamiseks peavad kõnealused meetmed olema kättesaadavad eelkõige rohepöördest enim mõjutatud üksikisikutele ning sektorites ja piirkondades. 2022. aastal teatati Horvaatias tööjõunappusest 31 ameti puhul, mis nõuavad rohepöördeks erioskusi või -teadmisi, sealhulgas ehitus- ja tootmissektoris (mõlemal juhul alla liidu keskmise).

| (31) | Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2023. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (20) kajastub esitatud soovituses 1. |
| --- | --- |

(31)

Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2023. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (20) kajastub esitatud soovituses 1.

| (32) | Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et i) tagada võla jätkusuutlikkus ja hoiduda 2023. aastal kogunõudluse laiapõhjalisest toetamisest, suunata paremini kõrgete energiahindade mõju leevendamiseks võetavaid eelarvemeetmeid ning kaaluda asjakohaseid viise toetuse lõpetamiseks, kui energiahinnasurve väheneb; ii) säilitada avaliku sektori investeeringute kõrge tase ja edendada erainvesteeringuid, et toetada rohe- ja digipööret; iii) toetada palgasuundumusi, mis leevendavad ostujõu vähenemist, piirates samal ajal teisest mõju inflatsioonile, tõhustada veelgi aktiivset tööturupoliitikat ja leevendada oskuste nappust; iv) parandada ettevõtluskeskkonda ja tagada, et ettevõtetele antav energiatoetus on kulutõhus, ajutine, suunatud elujõulistele ettevõtetele ja säilitab stiimulid rohepöördeks, ning v) säilitada makromajanduslik finantsstabiilsus ja jälgida riske, jätkates samal ajal tööd pangandusliidu väljakujundamiseks. Horvaatia puhul aitavad soovitused 1, 2 ja 3 rakendada esimest, teist ja kolmandat soovitust, mis on sätestatud 2023. aasta euroala käsitlevas soovituses, |
| --- | --- |

(32)

Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et i) tagada võla jätkusuutlikkus ja hoiduda 2023. aastal kogunõudluse laiapõhjalisest toetamisest, suunata paremini kõrgete energiahindade mõju leevendamiseks võetavaid eelarvemeetmeid ning kaaluda asjakohaseid viise toetuse lõpetamiseks, kui energiahinnasurve väheneb; ii) säilitada avaliku sektori investeeringute kõrge tase ja edendada erainvesteeringuid, et toetada rohe- ja digipööret; iii) toetada palgasuundumusi, mis leevendavad ostujõu vähenemist, piirates samal ajal teisest mõju inflatsioonile, tõhustada veelgi aktiivset tööturupoliitikat ja leevendada oskuste nappust; iv) parandada ettevõtluskeskkonda ja tagada, et ettevõtetele antav energiatoetus on kulutõhus, ajutine, suunatud elujõulistele ettevõtetele ja säilitab stiimulid rohepöördeks, ning v) säilitada makromajanduslik finantsstabiilsus ja jälgida riske, jätkates samal ajal tööd pangandusliidu väljakujundamiseks. Horvaatia puhul aitavad soovitused 1, 2 ja 3 rakendada esimest, teist ja kolmandat soovitust, mis on sätestatud 2023. aasta euroala käsitlevas soovituses,

SOOVITAB Horvaatial võtta 2023. ja 2024. aastal järgmisi meetmeid.

1.

Tagada konservatiivne eelarvepoliitika, eelkõige piirates riiklikult rahastatavate esmaste netokulude nominaalset kasvu 2024. aastal kuni 5,1 %ni (21).

Säilitada riiklikult rahastatavad avaliku sektori investeeringud ning tagada rahastust antavate toetuste ja muude liidu vahendite tulemuslik kasutuselevõtt, eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks.

Jätkata pärast 2024. aastat keskpika perioodi eelarvestrateegia rakendamist, mis hõlmab järkjärgulist ja kestlikku konsolideerimist koos investeeringute ja reformidega, mis soodustavad hoogsamat kestlikku majanduskasvu, et saavutada keskpikas perspektiivis usaldusväärne eelarvepositsioon.

2.

Jätkata taaste- ja vastupidavuskava järjepidevat rakendamist ning viia kiiresti lõpule REPowerEU peatüki koostamine, et alustada kiiresti selle rakendamist. Jätkata ühtekuuluvuspoliitika programmide kiiret rakendamist täielikus vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga.

3.

Vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest, kiirendades taastuvate energiaallikate, eelkõige tuule-, päikese- ja maapõueenergia kasutuselevõttu, viies lõpule poolelioleva õigusraamistiku koostamise, lihtsustades lubade andmisega seotud haldusmenetlusi, lihtsustades menetlusi taastuvate energiaallikate (nt solaar-fotoelektriliste seadmete) paigaldamiseks kortermajadesse ja tagades suurema õiguskindluse. Toetada taastuvenergia väikesemahulise tootmisvõimsuse kasutuselevõttu. Jätkata elektri ülekande- ja jaotusvõrkude edasist ajakohastamist, eelkõige parandades ülekandeühendusi riigi põhja- ja lõunaosa vahel ning edendades arukate arvestite kasutuselevõttu. Kiirendada energiatõhususe meetmete rakendamist, sealhulgas soojuspumpade paigaldamist. Vähendada transpordisektori sõltuvust fossiilkütustest, edendades kestlikke lahendusi, eelkõige raudteetransporti ja maanteetranspordi elektrifitseerimist. Suurendada poliitilisi jõupingutusi rohepöördeks vajalike oskuste ja pädevuste pakkumiseks ja omandamiseks.

Brüssel, 14. juuli 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 25).

3

(4)  Nõukogu 16. mai 2023. aasta soovitus euroala majanduspoliitika kohta (ELT C 180, 23.5.2023, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. veebruari 2023. aasta määrus (EL) 2023/435, millega muudetakse määrust (EL) 2021/241 riiklike taaste- ja vastupidavuskavade REPowerEU peatükkide osas ning määrusi (EL) nr 1303/2013, (EL) 2021/1060 ja (EL) 2021/1755 ning direktiivi 2003/87/EÜ (ELT L 63, 28.2.2023, lk 1).

5

(6)  ST 10687/2021 INIT; ST 10687/2021 ADD 1.

6

(7)  Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitus, milles esitatakse nõukogu arvamus Horvaatia 2021. aasta lähenemisprogrammi kohta (ELT C 304, 29.7.2021, lk 48).

7

(8)  Eelarvepoliitikat mõõdetakse esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse rahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavaid kulusid. Üksikasjalikum teave on esitatud eelarvestatistikatabelite tekstikastis 1.

8

(9)  Horvaatias esines 2022. aastal ka suur SKP reaalkasv.

9

(10)  Riiklikult rahastatavad investeeringud andsid eelarvepoliitikasse pärssiva panuse, kuna kohalikud omavalitsused vähendasid investeerimiskulusid.

10

(11)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud andsid ekspansiivse panuse 0,5 protsendipunkti SKPst. See oli osaliselt tingitud rahvusvahelise vahekohtumenetlusega seotud ühekordsetest kuludest.

11

(12)  See näitaja kajastab nende meetmete aastaste eelarvekulude taset, sealhulgas jooksvaid tulusid ja kulusid ning asjakohasel juhul kapitalikulumeetmeid.

12

(13)  Nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitus, milles käsitletakse Horvaatia 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Horvaatia 2022. aasta lähenemisprogrammi kohta (ELT C 334, 1.9.2022, lk 88).

13

(14)  Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on Horvaatia keskpika perioodi (kümne aasta keskmine) nominaalne potentsiaalne SKP kasv, mida kasutatakse eelarvepoliitika mõõtmiseks, hinnanguliselt 10,3 %.

14

(15)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma pärssiva panuse 0,5 protsendipunkti SKPst. See on osaliselt tingitud 2022. aastal ühekordsele meetmele tehtud suuremate kulutuste baasefektist ja samas on 2023. aastal kavas vähendada kommunaalettevõtetele antavaid hüvitisi.

15

(16)  Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikkel 5 nõuab ka kohandamist rohkem kui 0,5 % SKPst liikmesriikide puhul, kelle valitsemissektori võlg ületab 60 % SKPst või kelle võla jätkusuutlikkusega seotud riskid on suuremad.

16

(17)  Esmased netokulud on riiklikult rahastatavad kulud ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta ning need ei hõlma intressikulusid ega tsüklilisi töötuskulusid.

17

(18)  Nõukogu 5. augusti 2022. aasta määrus (EL) 2022/1369, mis käsitleb gaasinõudluse vähendamise koordineeritud meetmeid (ELT L 206, 8.8.2022, lk 1).

18

(19)  Nõukogu 30. märtsi 2023. aasta määrus (EL) 2023/706, millega muudetakse määrust (EL) 2022/1369 seoses gaasinõudluse vähendamise meetmete nõudluse vähendamise perioodi pikendamisega ning nende meetmete rakendamise aruandluse ja seire tõhustamisega (ELT L 93, 31.3.2023, lk 1).

19

(20)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.

20

(21)  See vastab hinnangute kohaselt 2024. aastal struktuurse eelarvepositsiooni iga-aastasele parandamisele vähemalt 0,3 % SKPst, nagu on kirjeldatud põhjenduses 23.

21

---

| 1.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/105 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/105

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

14. juuli 2023,

milles käsitletakse Itaalia 2023. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Itaalia 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohta

(2023/C 312/12)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arves nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (3) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu (edaspidi „rahastu“). Rahastust antakse liikmesriikidele rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. Kooskõlas Euroopa poolaasta prioriteetidega aitab rahastu kaasa majanduslikule ja kaasavale taastumisele ning kestlike ja majanduskasvu soodustavate reformide ja investeeringute tegemisele, eelkõige rohe- ja digipööret edendavate reformide ja investeeringute tegemisele, et muuta liikmesriikide majandus vastupidavamaks. Samuti aitab see tugevdada riigi rahandust ning hoogustada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis, parandada territoriaalset ühtekuuluvust liidus ja toetada Euroopa sotsiaalõiguste samba jätkuvat rakendamist. 30. juunil 2022 ajakohastati vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikele 2 rahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust. |
| --- | --- |

(1)

19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (3) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu (edaspidi „rahastu“). Rahastust antakse liikmesriikidele rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. Kooskõlas Euroopa poolaasta prioriteetidega aitab rahastu kaasa majanduslikule ja kaasavale taastumisele ning kestlike ja majanduskasvu soodustavate reformide ja investeeringute tegemisele, eelkõige rohe- ja digipööret edendavate reformide ja investeeringute tegemisele, et muuta liikmesriikide majandus vastupidavamaks. Samuti aitab see tugevdada riigi rahandust ning hoogustada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis, parandada territoriaalset ühtekuuluvust liidus ja toetada Euroopa sotsiaalõiguste samba jätkuvat rakendamist. 30. juunil 2022 ajakohastati vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikele 2 rahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.

| (2) | 22. novembril 2022 võttis komisjon vastu 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2023) algust. 23. märtsil 2023 kiitis Euroopa Ülemkogu heaks kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid, mis on koondunud konkurentsivõimelise kestlikkuse nelja mõõtme ümber. 22. novembril 2022 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka 2023. aasta häiremehhanismi aruande, milles nimetati Itaaliat ühe liikmesriigina, kus võib esineda tasakaalustamatus või kus võib esineda oht selle tekkimiseks ja kelle olukorda oleks vaja põhjalikult analüüsida. 14. detsembril 2022 võttis komisjon vastu arvamuse Itaalia 2023. aasta eelarvekava kohta. 22. novembril 2022 võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2023. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. Nõukogu võttis 16. mail 2023 vastu euroala majanduspoliitikat käsitleva soovituse (4) (edaspidi „2023. aasta euroala käsitlev soovitus“) ja 13. märtsil 2023 ühise tööhõivearuande. |
| --- | --- |

(2)

22. novembril 2022 võttis komisjon vastu 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2023) algust. 23. märtsil 2023 kiitis Euroopa Ülemkogu heaks kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid, mis on koondunud konkurentsivõimelise kestlikkuse nelja mõõtme ümber. 22. novembril 2022 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka 2023. aasta häiremehhanismi aruande, milles nimetati Itaaliat ühe liikmesriigina, kus võib esineda tasakaalustamatus või kus võib esineda oht selle tekkimiseks ja kelle olukorda oleks vaja põhjalikult analüüsida. 14. detsembril 2022 võttis komisjon vastu arvamuse Itaalia 2023. aasta eelarvekava kohta. 22. novembril 2022 võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2023. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. Nõukogu võttis 16. mail 2023 vastu euroala majanduspoliitikat käsitleva soovituse (4) (edaspidi „2023. aasta euroala käsitlev soovitus“) ja 13. märtsil 2023 ühise tööhõivearuande.

| (3) | Kuigi liidu riikide majandus on olnud märkimisväärselt vastupidav, avaldab geopoliitiline kontekst jätkuvalt negatiivset mõju. Kuna liit toetab kindlalt Ukrainat, keskendutakse liidu majandus- ja sotsiaalpoliitika tegevuskavas sellele, et vähendada lühiajalises perspektiivis energiašokkide negatiivset mõju nii haavatavatele leibkondadele kui ka ettevõtetele ning jätkata jõupingutusi, et viia ellu rohe- ja digipööre, toetada kestlikku ja kaasavat majanduskasvu, tagada makromajanduslik stabiilsus ja suurendada vastupidavust keskpikas perspektiivis. Samuti keskendutakse selles jõuliselt liidu konkurentsivõime ja tootlikkuse suurendamisele. |
| --- | --- |

(3)

Kuigi liidu riikide majandus on olnud märkimisväärselt vastupidav, avaldab geopoliitiline kontekst jätkuvalt negatiivset mõju. Kuna liit toetab kindlalt Ukrainat, keskendutakse liidu majandus- ja sotsiaalpoliitika tegevuskavas sellele, et vähendada lühiajalises perspektiivis energiašokkide negatiivset mõju nii haavatavatele leibkondadele kui ka ettevõtetele ning jätkata jõupingutusi, et viia ellu rohe- ja digipööre, toetada kestlikku ja kaasavat majanduskasvu, tagada makromajanduslik stabiilsus ja suurendada vastupidavust keskpikas perspektiivis. Samuti keskendutakse selles jõuliselt liidu konkurentsivõime ja tootlikkuse suurendamisele.

| (4) | 1. veebruaril 2023 avaldas komisjon teatise „Rohelise kokkuleppe tööstuskava kliimaneutraalsuse ajastuks“ (edaspidi „rohelise kokkuleppe tööstuskava“). Rohelise kokkuleppe tööstuskava eesmärk on edendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet ja toetada kiiret üleminekut kliimaneutraalsusele. See täiendab Euroopa rohelise kokkuleppe ja kava „REPowerEU“ raames tehtavaid jõupingutusi. Sellega tahetakse samuti luua keskkond, mis aitaks paremini suurendada liidu tootmisvõimsust nullnetotehnoloogia ja toodete osas, mida on vaja liidu ambitsioonikate kliimaeesmärkide saavutamiseks, samuti tagada juurdepääs asjakohastele kriitilise tähtsusega toorainetele, sealhulgas mitmekesistades hankimist, kasutades parimal viisil liikmesriikide maavarasid ja maksimeerides toorainete ringlussevõttu. Rohelise kokkuleppe tööstuskava põhineb neljal sambal: prognoositav ja lihtsam õigusraamistik, kiirem juurdepääs rahastusele, oskuste edendamine ning avatud kaubandus tarneahelate vastupidavuse tagamiseks. Komisjon avaldas 16. märtsil 2023 ka teatise „ELi pikaajaline konkurentsivõime: pilk 2030. aasta järgsesse aega“, milles on esitatud üheksa üksteist tugevdavat tegurit koos eesmärgiga luua majanduskasvu soodustav õigusraamistik. Teatises seatakse poliitilised prioriteedid, mille eesmärk on aktiivselt tagada struktuursed parandused, sihipärased investeeringud ja reguleerivad meetmed liidu ja selle liikmesriikide pikaajalise konkurentsivõime edendamiseks. Allpool esitatud soovitused aitavad neid prioriteete ellu viia. |
| --- | --- |

(4)

1. veebruaril 2023 avaldas komisjon teatise „Rohelise kokkuleppe tööstuskava kliimaneutraalsuse ajastuks“ (edaspidi „rohelise kokkuleppe tööstuskava“). Rohelise kokkuleppe tööstuskava eesmärk on edendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet ja toetada kiiret üleminekut kliimaneutraalsusele. See täiendab Euroopa rohelise kokkuleppe ja kava „REPowerEU“ raames tehtavaid jõupingutusi. Sellega tahetakse samuti luua keskkond, mis aitaks paremini suurendada liidu tootmisvõimsust nullnetotehnoloogia ja toodete osas, mida on vaja liidu ambitsioonikate kliimaeesmärkide saavutamiseks, samuti tagada juurdepääs asjakohastele kriitilise tähtsusega toorainetele, sealhulgas mitmekesistades hankimist, kasutades parimal viisil liikmesriikide maavarasid ja maksimeerides toorainete ringlussevõttu. Rohelise kokkuleppe tööstuskava põhineb neljal sambal: prognoositav ja lihtsam õigusraamistik, kiirem juurdepääs rahastusele, oskuste edendamine ning avatud kaubandus tarneahelate vastupidavuse tagamiseks. Komisjon avaldas 16. märtsil 2023 ka teatise „ELi pikaajaline konkurentsivõime: pilk 2030. aasta järgsesse aega“, milles on esitatud üheksa üksteist tugevdavat tegurit koos eesmärgiga luua majanduskasvu soodustav õigusraamistik. Teatises seatakse poliitilised prioriteedid, mille eesmärk on aktiivselt tagada struktuursed parandused, sihipärased investeeringud ja reguleerivad meetmed liidu ja selle liikmesriikide pikaajalise konkurentsivõime edendamiseks. Allpool esitatud soovitused aitavad neid prioriteete ellu viia.

| (5) | 2023. aastal jätkub majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta areng kooskõlas rahastu rakendamisega. Taaste- ja vastupidavuskavade täielik rakendamine on jätkuvalt oluline Euroopa poolaasta poliitiliste prioriteetide elluviimiseks, kuna kavades käsitletakse kõiki viimastel aastatel esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019., 2020. ja 2022. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mis on läbi vaadatud või mida on ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21. |
| --- | --- |

(5)

2023. aastal jätkub majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta areng kooskõlas rahastu rakendamisega. Taaste- ja vastupidavuskavade täielik rakendamine on jätkuvalt oluline Euroopa poolaasta poliitiliste prioriteetide elluviimiseks, kuna kavades käsitletakse kõiki viimastel aastatel esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019., 2020. ja 2022. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mis on läbi vaadatud või mida on ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21.

| (6) | 27. veebruaril 2023 vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2023/435 (5) (edaspidi „REPowerEU määrus“) eesmärk on kaotada kiiresti järkjärguliselt liidu sõltuvus Venemaa fossiilkütuste impordist. See aitab tugevdada energiajulgeolekut ja mitmekesistada liidu energiavarustust ning suurendada samal ajal taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, energiasalvestusvõimsust ja energiatõhusust. REPowerEU määrus võimaldab liikmesriikidel lisada oma riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse uue REPowerEU peatüki, et rahastada olulisi reforme ja investeeringuid, mis aitavad saavutada REPowerEU eesmärke. Samuti aitavad kõnealused reformid ja investeeringud suurendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet, nagu on kirjeldatud rohelise kokkuleppe tööstuskavas, ja käsitleda energiaalaseid riigipõhiseid soovitusi, mis esitati liikmesriikidele 2022. aastal ja esitatakse neile asjakohasel juhul ka 2023. aastal. REPowerEU määrusega kehtestatakse uus tagastamatu rahalise toetuse kategooria, mille kaudu saavad liikmesriigid rahastada taaste- ja vastupidavuskavade raames uusi energiaga seotud reforme ja investeeringuid. |
| --- | --- |

(6)

27. veebruaril 2023 vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2023/435 (5) (edaspidi „REPowerEU määrus“) eesmärk on kaotada kiiresti järkjärguliselt liidu sõltuvus Venemaa fossiilkütuste impordist. See aitab tugevdada energiajulgeolekut ja mitmekesistada liidu energiavarustust ning suurendada samal ajal taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, energiasalvestusvõimsust ja energiatõhusust. REPowerEU määrus võimaldab liikmesriikidel lisada oma riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse uue REPowerEU peatüki, et rahastada olulisi reforme ja investeeringuid, mis aitavad saavutada REPowerEU eesmärke. Samuti aitavad kõnealused reformid ja investeeringud suurendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet, nagu on kirjeldatud rohelise kokkuleppe tööstuskavas, ja käsitleda energiaalaseid riigipõhiseid soovitusi, mis esitati liikmesriikidele 2022. aastal ja esitatakse neile asjakohasel juhul ka 2023. aastal. REPowerEU määrusega kehtestatakse uus tagastamatu rahalise toetuse kategooria, mille kaudu saavad liikmesriigid rahastada taaste- ja vastupidavuskavade raames uusi energiaga seotud reforme ja investeeringuid.

| (7) | 8. märtsil 2023 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse eelarvepoliitika suunised 2024. aastaks (edaspidi „8. märtsi 2023. aasta teatis“). Selle eesmärk on toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon tuletas meelde, et stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamine lõpetatakse 2023. aasta lõpus. Komisjon kutsus üles kohaldama 2023.–2024. aastal eelarvepoliitikat, mis tagab võla jätkusuutlikkuse keskpikas perspektiivis ja suurendab kestlikul viisil potentsiaalset majanduskasvu, ning kutsus liikmesriike üles määrama oma 2023. aasta stabiilsus- ja lähenemisprogrammides kindlaks, kuidas eelarvekavadega tagatakse keskpikas perspektiivis eelarvepuudujäägi aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse 3 % sisemajanduse koguproduktist (edaspidi „SKP“) järgimine ning võla usutav ja pidev vähendamine või selle hoidmine usaldusväärsel tasemel. Komisjon kutsus samuti liikmesriike üles kaotama järk-järgult riiklikud eelarvemeetmed, mis on kehtestatud leibkondade ja ettevõtete kaitsmiseks energiahinnašoki eest, ja alustama kõige vähem suunatud meetmetest. Komisjon märkis, et kui uue energiahinnasurve tõttu on vaja toetusmeetmeid pikendada, peaksid liikmesriikide sellised meetmed olema paremini suunatud haavatavatele leibkondadele ja ettevõtetele. Komisjon teatas, et eelarvesoovitused tuleks kvantifitseerida ja diferentseerida. Lisaks, nagu on kavandatud komisjoni 9. novembri 2022. aasta teatises ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniste kohta, sõnastatakse eelarvesoovitused esmaste netokulude põhjal. Komisjon soovitas, et kõik liikmesriigid jätkavad riiklikult rahastatavaid investeeringuid ning tagavad rahastu ning muude liidu vahendite tõhusa kasutamise, eelkõige seoses rohe- ja digipöördega ning vastupidavuseesmärkidega. Komisjon märkis, et teeb nõukogule ettepaneku, et kehtivate õigusnormide kohased ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal. |
| --- | --- |

(7)

8. märtsil 2023 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse eelarvepoliitika suunised 2024. aastaks (edaspidi „8. märtsi 2023. aasta teatis“). Selle eesmärk on toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon tuletas meelde, et stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamine lõpetatakse 2023. aasta lõpus. Komisjon kutsus üles kohaldama 2023.–2024. aastal eelarvepoliitikat, mis tagab võla jätkusuutlikkuse keskpikas perspektiivis ja suurendab kestlikul viisil potentsiaalset majanduskasvu, ning kutsus liikmesriike üles määrama oma 2023. aasta stabiilsus- ja lähenemisprogrammides kindlaks, kuidas eelarvekavadega tagatakse keskpikas perspektiivis eelarvepuudujäägi aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse 3 % sisemajanduse koguproduktist (edaspidi „SKP“) järgimine ning võla usutav ja pidev vähendamine või selle hoidmine usaldusväärsel tasemel. Komisjon kutsus samuti liikmesriike üles kaotama järk-järgult riiklikud eelarvemeetmed, mis on kehtestatud leibkondade ja ettevõtete kaitsmiseks energiahinnašoki eest, ja alustama kõige vähem suunatud meetmetest. Komisjon märkis, et kui uue energiahinnasurve tõttu on vaja toetusmeetmeid pikendada, peaksid liikmesriikide sellised meetmed olema paremini suunatud haavatavatele leibkondadele ja ettevõtetele. Komisjon teatas, et eelarvesoovitused tuleks kvantifitseerida ja diferentseerida. Lisaks, nagu on kavandatud komisjoni 9. novembri 2022. aasta teatises ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniste kohta, sõnastatakse eelarvesoovitused esmaste netokulude põhjal. Komisjon soovitas, et kõik liikmesriigid jätkavad riiklikult rahastatavaid investeeringuid ning tagavad rahastu ning muude liidu vahendite tõhusa kasutamise, eelkõige seoses rohe- ja digipöördega ning vastupidavuseesmärkidega. Komisjon märkis, et teeb nõukogule ettepaneku, et kehtivate õigusnormide kohased ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal.

| (8) | 26. aprillil 2023 esitas komisjon seadusandlikud ettepanekud liidu majanduse juhtimise eeskirjade põhjalikuks reformimiseks. Ettepanekute põhieesmärk on parandada valitsemissektori võla jätkusuutlikkust ning edendada reformide ja investeeringute kaudu kõigis liikmesriikides kestlikku ja kaasavat majanduskasvu. Komisjon soovib ettepanekutega suurendada riikide isevastutust, lihtsustada raamistikku ja keskenduda enam keskpikale perioodile, millega kaasneb tõhus ja ühtsem täitmise tagamine. ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniseid käsitlevate nõukogu 14. märtsi 2023. aasta järelduste kohaselt on eesmärk viia seadusandlik töö lõpule 2023. aastal. |
| --- | --- |

(8)

26. aprillil 2023 esitas komisjon seadusandlikud ettepanekud liidu majanduse juhtimise eeskirjade põhjalikuks reformimiseks. Ettepanekute põhieesmärk on parandada valitsemissektori võla jätkusuutlikkust ning edendada reformide ja investeeringute kaudu kõigis liikmesriikides kestlikku ja kaasavat majanduskasvu. Komisjon soovib ettepanekutega suurendada riikide isevastutust, lihtsustada raamistikku ja keskenduda enam keskpikale perioodile, millega kaasneb tõhus ja ühtsem täitmise tagamine. ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniseid käsitlevate nõukogu 14. märtsi 2023. aasta järelduste kohaselt on eesmärk viia seadusandlik töö lõpule 2023. aastal.

| (9) | 30. aprillil 2021 esitas Itaalia vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas sätestatud hindamissuunistega. 13. juulil 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse, millega kiidetakse heaks Itaalia taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnang (6). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Itaalia on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjaomased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud. |
| --- | --- |

(9)

30. aprillil 2021 esitas Itaalia vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas sätestatud hindamissuunistega. 13. juulil 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse, millega kiidetakse heaks Itaalia taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnang (6). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Itaalia on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjaomased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud.

| (10) | 2. mail 2023 esitas Itaalia oma 2023. aasta riikliku reformikava ja 2023. aasta stabiilsusprogrammi kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 4 lõikega 1. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2023. aasta riiklik reformikava ka Itaalia kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava täitmisel tehtud edusammude kohta. |
| --- | --- |

(10)

2. mail 2023 esitas Itaalia oma 2023. aasta riikliku reformikava ja 2023. aasta stabiilsusprogrammi kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 4 lõikega 1. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2023. aasta riiklik reformikava ka Itaalia kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava täitmisel tehtud edusammude kohta.

| (11) | 24. mail 2023 avaldas komisjon Itaalia kohta 2023. aasta riigiaruande. Selles hinnati Itaalia edusamme nõukogu poolt aastatel 2019–2022 vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti kokkuvõte sellest, kuidas Itaalia on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Kõnealuse analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega. Samuti hinnati Itaalia edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kestliku arengu eesmärkide saavutamisel. |
| --- | --- |

(11)

24. mail 2023 avaldas komisjon Itaalia kohta 2023. aasta riigiaruande. Selles hinnati Itaalia edusamme nõukogu poolt aastatel 2019–2022 vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti kokkuvõte sellest, kuidas Itaalia on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Kõnealuse analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega. Samuti hinnati Itaalia edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

| (12) | Komisjon tegi määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Itaalia kohta põhjaliku analüüsi ja avaldas selle tulemused 24. mail 2023. Komisjon jõudis järeldusele, et Itaalias esineb ülemäärane makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige esineb Itaalias hoolimata mõningatest positiivsetest arengutest jätkuvalt haavatavus, mis on seotud suure valitsemissektori võla ja tootlikkuse vähese kasvuga tööturu ebakindluse ja finantsturgude mõningate nõrkuste tingimustes, mis omavad piiriülest mõju. Itaalia pikaajaline haavatavus on viimastel aastatel mõnevõrra vähenenud, kuid on endiselt märkimisväärne ja eeldatavasti ei taandu kiiresti. Püsivalt madal tootlikkuse kasv on olnud Itaalia pikale veninud aeglase majanduskasvu peamine tegur, mis aeglustab valitsemissektori võla vähendamist, vähendab tööhõivevõimalusi ja mõjutab pankade bilanssi. Valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenes 2022. aastal koos majanduse taastumisega veelgi. See on siiski endiselt suur ja kujutab endast märkimisväärset väljakutset riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. Prognooside kohaselt väheneb valitsemissektori võla suhe 2024. aastaks veelgi, kuid konsolideerimismeetmete puudumise korral suureneb keskpikas perspektiivis taas. Valitsus on võtnud täiendavaid meetmeid finantssektori vastupidavuse toetamiseks ning viivislaenude maht on märkimisväärselt vähenenud, kuid pankasid ohustab endiselt märkimisväärselt riigi maksejõuetuse risk. Teatavaid edusamme on tehtud tasakaalustamatuse vähendamiseks võetud poliitikameetmetega, kuid vaja on pidevaid jõupingutusi ning endiselt on peamine poliitiline prioriteet taaste- ja vastupidavuskava rakendamine, kuna see toob kaasa põhjalikud reformid ja märkimisväärsed investeeringud. Valitsemissektori suure võla otsustavaks vähendamiseks kasvavate võla teenindamise kulude ja vananemisega seotud kulude taustal on vaja mitmekülgset lähenemisviisi, mis tugineb konservatiivsele eelarvepoliitikale, mille puhul esmane eelarveülejääk on piisav, majanduskasvu soodustavatele investeeringutele ja reformidele, paremale maksukuulekusele ning riiklike ja liidu vahendite tõhusale kasutamisele. Itaalia seisab silmitsi probleemidega, mille puhul lisaks taaste- ja vastupidavuskava jätkuvale jõulisele rakendamisele oleks vaja täiendavaid poliitilisi jõupingutusi, eelkõige maksustamise, eelarveraamistiku ja pensionisüsteemide ning demograafia, tööturu ja energeetika valdkonnas. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon tegi määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Itaalia kohta põhjaliku analüüsi ja avaldas selle tulemused 24. mail 2023. Komisjon jõudis järeldusele, et Itaalias esineb ülemäärane makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige esineb Itaalias hoolimata mõningatest positiivsetest arengutest jätkuvalt haavatavus, mis on seotud suure valitsemissektori võla ja tootlikkuse vähese kasvuga tööturu ebakindluse ja finantsturgude mõningate nõrkuste tingimustes, mis omavad piiriülest mõju. Itaalia pikaajaline haavatavus on viimastel aastatel mõnevõrra vähenenud, kuid on endiselt märkimisväärne ja eeldatavasti ei taandu kiiresti. Püsivalt madal tootlikkuse kasv on olnud Itaalia pikale veninud aeglase majanduskasvu peamine tegur, mis aeglustab valitsemissektori võla vähendamist, vähendab tööhõivevõimalusi ja mõjutab pankade bilanssi. Valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenes 2022. aastal koos majanduse taastumisega veelgi. See on siiski endiselt suur ja kujutab endast märkimisväärset väljakutset riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. Prognooside kohaselt väheneb valitsemissektori võla suhe 2024. aastaks veelgi, kuid konsolideerimismeetmete puudumise korral suureneb keskpikas perspektiivis taas. Valitsus on võtnud täiendavaid meetmeid finantssektori vastupidavuse toetamiseks ning viivislaenude maht on märkimisväärselt vähenenud, kuid pankasid ohustab endiselt märkimisväärselt riigi maksejõuetuse risk. Teatavaid edusamme on tehtud tasakaalustamatuse vähendamiseks võetud poliitikameetmetega, kuid vaja on pidevaid jõupingutusi ning endiselt on peamine poliitiline prioriteet taaste- ja vastupidavuskava rakendamine, kuna see toob kaasa põhjalikud reformid ja märkimisväärsed investeeringud. Valitsemissektori suure võla otsustavaks vähendamiseks kasvavate võla teenindamise kulude ja vananemisega seotud kulude taustal on vaja mitmekülgset lähenemisviisi, mis tugineb konservatiivsele eelarvepoliitikale, mille puhul esmane eelarveülejääk on piisav, majanduskasvu soodustavatele investeeringutele ja reformidele, paremale maksukuulekusele ning riiklike ja liidu vahendite tõhusale kasutamisele. Itaalia seisab silmitsi probleemidega, mille puhul lisaks taaste- ja vastupidavuskava jätkuvale jõulisele rakendamisele oleks vaja täiendavaid poliitilisi jõupingutusi, eelkõige maksustamise, eelarveraamistiku ja pensionisüsteemide ning demograafia, tööturu ja energeetika valdkonnas.

| (13) | Eurostati kinnitatud andmete kohaselt vähenes Itaalia valitsemissektori eelarvepuudujääk 9,0 %-lt SKPst 2021. aastal 8,0 %-le SKPst 2022. aastal, samas kui valitsemissektori võlg vähenes 149,9 %-lt SKPst 2021. aasta lõpus 144,4 %-le SKPst 2022. aasta lõpus. 24. mail 2023 avaldas komisjon aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Kõnealuses aruandes arutati Itaalia eelarveseisundit, kuna riigi valitsemissektori eelarvepuudujääk ületas 2022. aastal aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst ning valitsemissektori võlg ületas aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 60 % SKPst ega järginud võla vähendamise sihttaset. Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägi- ja võlakriteerium ei ole täidetud. Kooskõlas 8. märtsi 2023. aasta teatisega ei teinud komisjon ettepanekut algatada 2023. aasta kevadel uued ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused. Seejärel märkis komisjon, et teeb nõukogule ettepaneku, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal. Itaalia peaks seda arvesse võtma oma 2023. aasta eelarve täitmisel ja 2024. aasta eelarvekava koostamisel. |
| --- | --- |

(13)

Eurostati kinnitatud andmete kohaselt vähenes Itaalia valitsemissektori eelarvepuudujääk 9,0 %-lt SKPst 2021. aastal 8,0 %-le SKPst 2022. aastal, samas kui valitsemissektori võlg vähenes 149,9 %-lt SKPst 2021. aasta lõpus 144,4 %-le SKPst 2022. aasta lõpus. 24. mail 2023 avaldas komisjon aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Kõnealuses aruandes arutati Itaalia eelarveseisundit, kuna riigi valitsemissektori eelarvepuudujääk ületas 2022. aastal aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst ning valitsemissektori võlg ületas aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 60 % SKPst ega järginud võla vähendamise sihttaset. Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägi- ja võlakriteerium ei ole täidetud. Kooskõlas 8. märtsi 2023. aasta teatisega ei teinud komisjon ettepanekut algatada 2023. aasta kevadel uued ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused. Seejärel märkis komisjon, et teeb nõukogule ettepaneku, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal. Itaalia peaks seda arvesse võtma oma 2023. aasta eelarve täitmisel ja 2024. aasta eelarvekava koostamisel.

| (14) | Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud eluasemete renoveerimisega seotud mõnede maksuvähenduste uus statistiline käsitlus, mille kohaselt neid nüüd kirjendatakse kapitalisiiretena ja mis laekusid peamiselt aastatel 2021–2022 (7). Seda on mõjutanud ka eelarvepoliitilised meetmed, mis on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. 2022. aastal olid sellisteks tulusid vähendavateks eelarvepoliitilisteks meetmeteks elektri- ja gaasisektori süsteemi üldkulude ohjamise meetmed, gaasi käibemaksumäära vähendamine, kütuseaktsiiside vähendamine, töötajate sotsiaalkindlustusmaksete vähendamine allapoole teatavat sissetulekukünnist jäävate töötajate puhul; samas kui sellised kulusid suurendavad eelarvepoliitilised meetmed hõlmasid subsiidiume elektri- ja gaasiettevõtjatele, elektri- ja gaasiarvete eest makstava sotsiaalhüvitise laiendamist väikese sissetulekuga leibkondadele, majanduslikust olukorrast sõltuvaid toetusi töötajatele, pensionäridele ja töötutele ning vanaduspensionide suurendamist 2 % võrra 2022. aasta oktoobris enne kohustuslikku inflatsiooniga seotud indekseerimist, mis muidu oleks pidanud toimuma 2023. aastal. Nende meetmete kulusid tasakaalustasid osaliselt uued maksud energiatootjate ja -tarnijate ootamatu kasumi pealt ning tulu taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia hinna kompenseerimise mehhanismist ja sellise elektrisektoris kasutatava hüvitusmehhanismi rakendamisest, millega püüti rakendada nõukogu määrust (EL) 2022/1854 (8) kõrgetele energiahindadele reageerimiseks võetavate erakorraliste sekkumismeetmete kohta. Komisjoni hinnangul oli kõnealuste meetmete eelarveline netokulu 2022. aastal 2,5 % SKPst. Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud ka Ukraina põgenike ajutise kaitsega seotud eelarvekulud, mis olid 2022. aastal hinnanguliselt 0,1 % SKPst. Samal ajal vähenesid COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete hinnangulised kulud 2021. aasta 3,4 %-lt SKPst 2022. aastal 1,1 %-le SKPst, kuna valitsus loobus järk-järgult enamikust COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmetest. |
| --- | --- |

(14)

Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud eluasemete renoveerimisega seotud mõnede maksuvähenduste uus statistiline käsitlus, mille kohaselt neid nüüd kirjendatakse kapitalisiiretena ja mis laekusid peamiselt aastatel 2021–2022 (7). Seda on mõjutanud ka eelarvepoliitilised meetmed, mis on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. 2022. aastal olid sellisteks tulusid vähendavateks eelarvepoliitilisteks meetmeteks elektri- ja gaasisektori süsteemi üldkulude ohjamise meetmed, gaasi käibemaksumäära vähendamine, kütuseaktsiiside vähendamine, töötajate sotsiaalkindlustusmaksete vähendamine allapoole teatavat sissetulekukünnist jäävate töötajate puhul; samas kui sellised kulusid suurendavad eelarvepoliitilised meetmed hõlmasid subsiidiume elektri- ja gaasiettevõtjatele, elektri- ja gaasiarvete eest makstava sotsiaalhüvitise laiendamist väikese sissetulekuga leibkondadele, majanduslikust olukorrast sõltuvaid toetusi töötajatele, pensionäridele ja töötutele ning vanaduspensionide suurendamist 2 % võrra 2022. aasta oktoobris enne kohustuslikku inflatsiooniga seotud indekseerimist, mis muidu oleks pidanud toimuma 2023. aastal. Nende meetmete kulusid tasakaalustasid osaliselt uued maksud energiatootjate ja -tarnijate ootamatu kasumi pealt ning tulu taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia hinna kompenseerimise mehhanismist ja sellise elektrisektoris kasutatava hüvitusmehhanismi rakendamisest, millega püüti rakendada nõukogu määrust (EL) 2022/1854 (8) kõrgetele energiahindadele reageerimiseks võetavate erakorraliste sekkumismeetmete kohta. Komisjoni hinnangul oli kõnealuste meetmete eelarveline netokulu 2022. aastal 2,5 % SKPst. Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud ka Ukraina põgenike ajutise kaitsega seotud eelarvekulud, mis olid 2022. aastal hinnanguliselt 0,1 % SKPst. Samal ajal vähenesid COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete hinnangulised kulud 2021. aasta 3,4 %-lt SKPst 2022. aastal 1,1 %-le SKPst, kuna valitsus loobus järk-järgult enamikust COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmetest.

| (15) | 18. juunil 2021 soovitas nõukogu Itaalial (9) kasutada 2022. aastal rahastut, et rahastada majanduse taastumist toetavaid lisainvesteeringuid, järgides samal ajal konservatiivset eelarvepoliitikat. Lisaks soovitas nõukogu Itaalial säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud. Nõukogu soovitas Itaalial piirata ka riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasvu. |
| --- | --- |

(15)

18. juunil 2021 soovitas nõukogu Itaalial (9) kasutada 2022. aastal rahastut, et rahastada majanduse taastumist toetavaid lisainvesteeringuid, järgides samal ajal konservatiivset eelarvepoliitikat. Lisaks soovitas nõukogu Itaalial säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud. Nõukogu soovitas Itaalial piirata ka riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasvu.

| (16) | Komisjoni hinnangul oli eelarvepoliitika (10) 2022. aastal toetav (– 3,2 % SKPst). Nagu nõukogu soovitas, jätkas Itaalia majanduse taastamise toetamist rahastust rahastatavate investeeringutega. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatud kulude maht oli 2022. aastal 0,9 % SKPst (2021. aastal 0,4 % SKPst). Riiklikult rahastatavad investeeringud andsid eelarvepoliitikasse neutraalse panuse (11). Seega säilitas Itaalia riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu nõukogu soovitas. Samal ajal andis riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 2,4 protsendipunkti. See märkimisväärne ekspansiivne panus hõlmas energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud eelarvepoliitiliste meetmete täiendavat mõju (täiendav eelarveline netokulu 2,2 % SKPst) ning Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulusid (0,1 % SKPst). Seega hoidis Itaalia riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasvu piisavalt kontrolli all. |
| --- | --- |

(16)

Komisjoni hinnangul oli eelarvepoliitika (10) 2022. aastal toetav (– 3,2 % SKPst). Nagu nõukogu soovitas, jätkas Itaalia majanduse taastamise toetamist rahastust rahastatavate investeeringutega. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatud kulude maht oli 2022. aastal 0,9 % SKPst (2021. aastal 0,4 % SKPst). Riiklikult rahastatavad investeeringud andsid eelarvepoliitikasse neutraalse panuse (11). Seega säilitas Itaalia riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu nõukogu soovitas. Samal ajal andis riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 2,4 protsendipunkti. See märkimisväärne ekspansiivne panus hõlmas energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud eelarvepoliitiliste meetmete täiendavat mõju (täiendav eelarveline netokulu 2,2 % SKPst) ning Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulusid (0,1 % SKPst). Seega hoidis Itaalia riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasvu piisavalt kontrolli all.

| (17) | 2023. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on nii 2023. kui ka 2024. aastal kooskõlas komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis märgituga. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2023. aastal 1,0 % ja 2024. aastal 1,5 %. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv 2023. aastal veidi suurem (1,2 %) ja 2024. aastal mõnevõrra väiksem (1,1 %), mis on peamiselt tingitud väiksemast investeeringupanusest, mis valitsuse prognoosi kohaselt kasvab eelmise aastaga võrreldes 3,4 %, samas kui komisjoni prognoosi kohaselt kasvab see 1,4 %. |
| --- | --- |

(17)

2023. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on nii 2023. kui ka 2024. aastal kooskõlas komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis märgituga. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2023. aastal 1,0 % ja 2024. aastal 1,5 %. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv 2023. aastal veidi suurem (1,2 %) ja 2024. aastal mõnevõrra väiksem (1,1 %), mis on peamiselt tingitud väiksemast investeeringupanusest, mis valitsuse prognoosi kohaselt kasvab eelmise aastaga võrreldes 3,4 %, samas kui komisjoni prognoosi kohaselt kasvab see 1,4 %.

| (18) | Valitsus prognoosib oma 2023. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk väheneb 2023. aastal 4,5 %-le SKPst. 2023. aasta vähenemine kajastab peamiselt selliste kapitalisiirete vähenemist, mis on seotud maksuvähendustega, millega toetatakse erainvesteeringuid eluasemete tõhususse, töötajatele makstavate hüvitiste vähenemist, mis tuleneb riigihankelepingute tagasiulatuvast uuendamisest ajavahemikuks 2019–2021 ja mille puhul märkimisväärne osa võlgnevustest registreeriti 2022. aastal, tootmissubsiidiumide vähenemist koos elektri- ja gaasiettevõtetele antavate väiksemate maksuvähendustega ning väiksemaid intressikulusid, mis on peamiselt seletatavad inflatsiooniindeksiga seotud riigivõlakirjade väiksema tootlusega. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 144,4 %-lt SKPst 2022. aasta lõpus 142,1 %-le SKPst 2023. aasta lõpus. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarvepuudujääk 2023. aastal 4,5 % SKPst. See on kooskõlas 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud eelarvepuudujäägiga. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2023. aasta lõpus madalam (140,4 %). Erinevus tuleneb suuremast SKP nominaalkasvust komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis. |
| --- | --- |

(18)

Valitsus prognoosib oma 2023. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk väheneb 2023. aastal 4,5 %-le SKPst. 2023. aasta vähenemine kajastab peamiselt selliste kapitalisiirete vähenemist, mis on seotud maksuvähendustega, millega toetatakse erainvesteeringuid eluasemete tõhususse, töötajatele makstavate hüvitiste vähenemist, mis tuleneb riigihankelepingute tagasiulatuvast uuendamisest ajavahemikuks 2019–2021 ja mille puhul märkimisväärne osa võlgnevustest registreeriti 2022. aastal, tootmissubsiidiumide vähenemist koos elektri- ja gaasiettevõtetele antavate väiksemate maksuvähendustega ning väiksemaid intressikulusid, mis on peamiselt seletatavad inflatsiooniindeksiga seotud riigivõlakirjade väiksema tootlusega. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 144,4 %-lt SKPst 2022. aasta lõpus 142,1 %-le SKPst 2023. aasta lõpus. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarvepuudujääk 2023. aastal 4,5 % SKPst. See on kooskõlas 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud eelarvepuudujäägiga. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2023. aasta lõpus madalam (140,4 %). Erinevus tuleneb suuremast SKP nominaalkasvust komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis.

| (19) | 2023. aastal peaksid valitsemissektori eelarvepositsiooni jätkuvalt mõjutama meetmed, mida on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. Need hõlmavad 2022. aastast pikendatud meetmeid, eelkõige toetusi elektri- ja gaasiettevõtetele, meetmeid süsteemi üldkulude ohjamiseks gaasisektoris, gaasi käibemaksumäära vähendamist ja allapoole teatavat sissetulekukünnist jäävate töötajate sotsiaalkindlustusmaksete vähendamist, ning uusi meetmeid, nagu küttetoetus kõigile leibkondadele ajavahemikuks oktoober–detsember 2023. Endiselt tasakaalustavad nende meetmete kulusid osaliselt maksud energiatootjate ja -tarnijate ootamatult kasumilt. Neid tulusid arvesse võttes on komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt toetusmeetmete eelarveline netokulu 2023. aastal 1,0 % SKPst (12). Enamik 2023. aasta meetmeid on suunatud kõige haavatavamatele leibkondadele ja ettevõtetele, kuigi suurem osa energiatoetusmeetmeid ei säilita täielikult hinnasignaali energianõudluse vähendamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks. Seepärast moodustavad suunatud toetusmeetmed, mida võetakse arvesse nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovituse (13) järgimise hindamisel, komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt 2023. aastal 0,7 % SKPst (võrreldes 1,2 %ga SKPst 2022. aastal). Lisaks peaks 2023. aasta valitsemissektori eelarvepositsioon paranema tänu COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete järkjärgulisele täielikule kaotamisele, hinnangute kohaselt mahus 1,1 % SKPst. |
| --- | --- |

(19)

2023. aastal peaksid valitsemissektori eelarvepositsiooni jätkuvalt mõjutama meetmed, mida on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. Need hõlmavad 2022. aastast pikendatud meetmeid, eelkõige toetusi elektri- ja gaasiettevõtetele, meetmeid süsteemi üldkulude ohjamiseks gaasisektoris, gaasi käibemaksumäära vähendamist ja allapoole teatavat sissetulekukünnist jäävate töötajate sotsiaalkindlustusmaksete vähendamist, ning uusi meetmeid, nagu küttetoetus kõigile leibkondadele ajavahemikuks oktoober–detsember 2023. Endiselt tasakaalustavad nende meetmete kulusid osaliselt maksud energiatootjate ja -tarnijate ootamatult kasumilt. Neid tulusid arvesse võttes on komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt toetusmeetmete eelarveline netokulu 2023. aastal 1,0 % SKPst (12). Enamik 2023. aasta meetmeid on suunatud kõige haavatavamatele leibkondadele ja ettevõtetele, kuigi suurem osa energiatoetusmeetmeid ei säilita täielikult hinnasignaali energianõudluse vähendamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks. Seepärast moodustavad suunatud toetusmeetmed, mida võetakse arvesse nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovituse (13) järgimise hindamisel, komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt 2023. aastal 0,7 % SKPst (võrreldes 1,2 %ga SKPst 2022. aastal). Lisaks peaks 2023. aasta valitsemissektori eelarvepositsioon paranema tänu COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete järkjärgulisele täielikule kaotamisele, hinnangute kohaselt mahus 1,1 % SKPst.

| (20) | Oma 12. juuli 2022. aasta soovituses soovitas nõukogu Itaalial tagada 2023. aastal konservatiivse eelarvepoliitika, eelkõige piirates riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasvu nii, et see oleks allpool keskpika perioodi potentsiaalset SKP kasvu, (14) võttes arvesse jätkuvat ajutist ja sihipärast toetust leibkondadele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Samas peaks Itaalia olema valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Samuti soovitati Itaalial suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades rahastut ning muid liidu vahendeid. |
| --- | --- |

(20)

Oma 12. juuli 2022. aasta soovituses soovitas nõukogu Itaalial tagada 2023. aastal konservatiivse eelarvepoliitika, eelkõige piirates riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasvu nii, et see oleks allpool keskpika perioodi potentsiaalset SKP kasvu, (14) võttes arvesse jätkuvat ajutist ja sihipärast toetust leibkondadele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Samas peaks Itaalia olema valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Samuti soovitati Itaalial suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades rahastut ning muid liidu vahendeid.

| (21) | Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika 2023. aastal kiire inflatsiooni tingimustes pärssiv (+ 2,6 % SKPst). See järgneb 2022. aasta ekspansiivsele eelarvepoliitikale (– 3,2 % SKPst). Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) peaks andma 2023. aastal eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,9 % SKPst. Seega on riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude prognoositud kasv nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitusega kooskõlas. Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude prognoositav pärssiv panus on peamiselt tingitud leibkondadele ja ettevõtetele energiahindade tõusu tõttu suunatud (sihtotstarbeliste ja mittesihtotstarbeliste) toetusmeetmete kulude vähenemisest (1,5 protsendipunkti SKPst). Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasvu (ilma uute tulumeetmeteta) peamised tõukejõud on pensionikulude suurenemine, mis tuleneb nende osalisest indekseerimisest eelmise aasta inflatsiooniga, (15) ning hiljuti vastu võetud madala ja keskmise sissetulekuga töötajate maksukiilu täiendavad vähendamised. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulude maht on prognoosi kohaselt 2023. aastal 1,4 % SKPst, samas kui riiklikult rahastatavad investeeringud annavad prognoosi kohaselt eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,1 protsendipunkti (16). Seega kavatseb Itaalia rahastada täiendavaid investeeringuid rahastust ja muudest liidu vahenditest ning säilitab prognoosi kohaselt riiklikult rahastatavad investeeringud. Riik kavatseb rahastada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, näiteks investeeringuid raudteevõrku, taastuvenergiasse, vesinikku, elektrivõrkudesse ja kestlikku liikuvusse, maa- ja veeressursside kaitseks ning avaliku halduse pilvetaristuga seotud investeeringuid, mida rahastatakse osaliselt rahastust ning muudest liidu vahenditest. Võttes arvesse Itaaliat 2023. aasta mais tabanud laastavaid üleujutusi, võetakse nende üleujutustega seotud erakorralise otsetoetuse kulusid arvesse järgnevates soovituste järgimise hindamistes ning neid käsitatakse põhimõtteliselt ühekordsete ja ajutiste meetmetena (17). |
| --- | --- |

(21)

Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika 2023. aastal kiire inflatsiooni tingimustes pärssiv (+ 2,6 % SKPst). See järgneb 2022. aasta ekspansiivsele eelarvepoliitikale (– 3,2 % SKPst). Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) peaks andma 2023. aastal eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,9 % SKPst. Seega on riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude prognoositud kasv nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitusega kooskõlas. Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude prognoositav pärssiv panus on peamiselt tingitud leibkondadele ja ettevõtetele energiahindade tõusu tõttu suunatud (sihtotstarbeliste ja mittesihtotstarbeliste) toetusmeetmete kulude vähenemisest (1,5 protsendipunkti SKPst). Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasvu (ilma uute tulumeetmeteta) peamised tõukejõud on pensionikulude suurenemine, mis tuleneb nende osalisest indekseerimisest eelmise aasta inflatsiooniga, (15) ning hiljuti vastu võetud madala ja keskmise sissetulekuga töötajate maksukiilu täiendavad vähendamised. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulude maht on prognoosi kohaselt 2023. aastal 1,4 % SKPst, samas kui riiklikult rahastatavad investeeringud annavad prognoosi kohaselt eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,1 protsendipunkti (16). Seega kavatseb Itaalia rahastada täiendavaid investeeringuid rahastust ja muudest liidu vahenditest ning säilitab prognoosi kohaselt riiklikult rahastatavad investeeringud. Riik kavatseb rahastada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, näiteks investeeringuid raudteevõrku, taastuvenergiasse, vesinikku, elektrivõrkudesse ja kestlikku liikuvusse, maa- ja veeressursside kaitseks ning avaliku halduse pilvetaristuga seotud investeeringuid, mida rahastatakse osaliselt rahastust ning muudest liidu vahenditest. Võttes arvesse Itaaliat 2023. aasta mais tabanud laastavaid üleujutusi, võetakse nende üleujutustega seotud erakorralise otsetoetuse kulusid arvesse järgnevates soovituste järgimise hindamistes ning neid käsitatakse põhimõtteliselt ühekordsete ja ajutiste meetmetena (17).

| (22) | 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk 2024. aastal vähenema 3,7 %-le SKPst. Vähenemine 2024. aastal kajastab peamiselt vahetarbimise kulude ning elektri- ja gaasiettevõtjatele tehtavate maksuvähenduste kulude vähenemist. Vastavalt 2023. aasta stabiilsusprogrammile prognoositakse, et valitsemissektori võla suhe SKPsse väheneb 2024. aasta lõpus 141,4 %-le. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk moodustab 2024. aastal 3,7 % SKPst. See on kooskõlas 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud eelarvepuudujäägiga, kuigi komisjoni 2023. aasta kevadprognoos ei sisalda kavandatud puudujääki suurendavaid meetmeid mahus 0,2 % SKPst, mille üksikasjad ei ole veel teada. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2024. aasta lõpus madalam (140,3 %). Erinevus tuleneb suuremast SKP nominaalkasvust komisjoni prognoosis. |
| --- | --- |

(22)

2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk 2024. aastal vähenema 3,7 %-le SKPst. Vähenemine 2024. aastal kajastab peamiselt vahetarbimise kulude ning elektri- ja gaasiettevõtjatele tehtavate maksuvähenduste kulude vähenemist. Vastavalt 2023. aasta stabiilsusprogrammile prognoositakse, et valitsemissektori võla suhe SKPsse väheneb 2024. aasta lõpus 141,4 %-le. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk moodustab 2024. aastal 3,7 % SKPst. See on kooskõlas 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud eelarvepuudujäägiga, kuigi komisjoni 2023. aasta kevadprognoos ei sisalda kavandatud puudujääki suurendavaid meetmeid mahus 0,2 % SKPst, mille üksikasjad ei ole veel teada. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2024. aasta lõpus madalam (140,3 %). Erinevus tuleneb suuremast SKP nominaalkasvust komisjoni prognoosis.

| (23) | 2023. aasta stabiilsusprogrammis nähakse ette kõigi energiatoetusmeetmete järkjärguline kaotamine 2024. aastal. Ka komisjon eeldab energiatoetusmeetmete täielikku järkjärgulist kaotamist 2024. aastal. See sõltub eeldusest, et energiahinnad ei tõuse uuesti. |
| --- | --- |

(23)

2023. aasta stabiilsusprogrammis nähakse ette kõigi energiatoetusmeetmete järkjärguline kaotamine 2024. aastal. Ka komisjon eeldab energiatoetusmeetmete täielikku järkjärgulist kaotamist 2024. aastal. See sõltub eeldusest, et energiahinnad ei tõuse uuesti.

| (24) | Määrusega (EÜ) nr 1466/97 on seatud struktuurse eelarvepositsiooni iga-aastase parandamise sihtmärgiks 0,5 % SKPst, (18) et liikuda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas. Võttes arvesse riigi rahanduse jätkusuutlikkuse kaalutlusi ja vajadust vähendada eelarvepuudujääki allapoole aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst, oleks komisjoni hinnangul asjakohane parandada struktuurset eelarvepositsiooni 2024. aastal vähemalt 0,7 % SKPst. Sellise paranemise tagamiseks ning kooskõlas komisjoni metoodikaga ei tohiks riiklikult rahastatavate esmaste netokulude kasv 2024. aastal ületada 1,3 %, nagu on kajastatud käesolevas soovituses. Samal ajal tuleks ülejäänud energiatoetusmeetmed (komisjoni praeguse hinnangu kohaselt 1,0 % SKPst 2023. aastal) sõltuvalt energiaturu suundumustest järk-järgult kaotada, alustades kõige vähem suunatud meetmetest, ning sellest tulenevat kokkuhoiu tuleks kasutada valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamiseks. Komisjoni hinnangute kohaselt tooks see kaasa esmaste netokulude kasvu, mis on väiksem kui 2024. aastaks soovitatud. |
| --- | --- |

(24)

Määrusega (EÜ) nr 1466/97 on seatud struktuurse eelarvepositsiooni iga-aastase parandamise sihtmärgiks 0,5 % SKPst, (18) et liikuda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas. Võttes arvesse riigi rahanduse jätkusuutlikkuse kaalutlusi ja vajadust vähendada eelarvepuudujääki allapoole aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst, oleks komisjoni hinnangul asjakohane parandada struktuurset eelarvepositsiooni 2024. aastal vähemalt 0,7 % SKPst. Sellise paranemise tagamiseks ning kooskõlas komisjoni metoodikaga ei tohiks riiklikult rahastatavate esmaste netokulude kasv 2024. aastal ületada 1,3 %, nagu on kajastatud käesolevas soovituses. Samal ajal tuleks ülejäänud energiatoetusmeetmed (komisjoni praeguse hinnangu kohaselt 1,0 % SKPst 2023. aastal) sõltuvalt energiaturu suundumustest järk-järgult kaotada, alustades kõige vähem suunatud meetmetest, ning sellest tulenevat kokkuhoiu tuleks kasutada valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamiseks. Komisjoni hinnangute kohaselt tooks see kaasa esmaste netokulude kasvu, mis on väiksem kui 2024. aastaks soovitatud.

| (25) | Eeldades, et poliitikat ei muudeta, prognoositakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et riiklikult rahastatavad esmased netokulud kasvavad 2024. aastal 0,8 %, mis on soovitatud kasvumäärast vähem. Võttes arvesse Itaaliat 2023. aasta mais tabanud laastavaid üleujutusi, võetakse nende üleujutustega seotud erakorralise otsetoetuse kulusid arvesse järgnevates soovituste järgimise hindamistes ning neid käsitatakse põhimõtteliselt ühekordsete ja ajutiste meetmetena. |
| --- | --- |

(25)

Eeldades, et poliitikat ei muudeta, prognoositakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et riiklikult rahastatavad esmased netokulud kasvavad 2024. aastal 0,8 %, mis on soovitatud kasvumäärast vähem. Võttes arvesse Itaaliat 2023. aasta mais tabanud laastavaid üleujutusi, võetakse nende üleujutustega seotud erakorralise otsetoetuse kulusid arvesse järgnevates soovituste järgimise hindamistes ning neid käsitatakse põhimõtteliselt ühekordsete ja ajutiste meetmetena.

| (26) | 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaksid valitsemissektori investeeringud suurenema 3,3 %-lt SKPst 2023. aastal 3,8 %-le SKPst 2024. aastal. Suuremad investeeringud kajastavad suuremaid riiklikult rahastatavaid investeeringuid ja investeeringuid, mida rahastab liit, sealhulgas rahastust. 2023. aasta stabiilsusprogrammis osutatakse reformidele ja investeeringutele, mis peaksid aitama suurendada riigi rahanduse jätkusuutlikkust ning edendada kestlikku ja kaasavat majanduskasvu. Need reformid ja investeeringud hõlmavad riigihankeseadustiku reformi, mis on osa ka taaste- ja vastupidavuskavast ning 2023. aasta märtsi maksureformi võimaldavas seaduses („maksureformi võimaldav seadus“) kirjeldatud maksusüsteemist. |
| --- | --- |

(26)

2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaksid valitsemissektori investeeringud suurenema 3,3 %-lt SKPst 2023. aastal 3,8 %-le SKPst 2024. aastal. Suuremad investeeringud kajastavad suuremaid riiklikult rahastatavaid investeeringuid ja investeeringuid, mida rahastab liit, sealhulgas rahastust. 2023. aasta stabiilsusprogrammis osutatakse reformidele ja investeeringutele, mis peaksid aitama suurendada riigi rahanduse jätkusuutlikkust ning edendada kestlikku ja kaasavat majanduskasvu. Need reformid ja investeeringud hõlmavad riigihankeseadustiku reformi, mis on osa ka taaste- ja vastupidavuskavast ning 2023. aasta märtsi maksureformi võimaldavas seaduses („maksureformi võimaldav seadus“) kirjeldatud maksusüsteemist.

| (27) | 2023. aasta stabiilsusprogrammis on esitatud keskpika perioodi eelarvekava aastani 2026. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk vähenema 3,0 %-le SKPst 2025. aastal ja 2,5 %-le SKPst 2026. aastal. Seega ei ületa valitsemissektori eelarvepuudujääk kavade kohaselt alates 2025. aastast enam 3 % SKPst. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 141,4 %-lt SKPst 2024. aasta lõpus 140,4 %-le SKPst 2026. aasta lõpus. |
| --- | --- |

(27)

2023. aasta stabiilsusprogrammis on esitatud keskpika perioodi eelarvekava aastani 2026. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk vähenema 3,0 %-le SKPst 2025. aastal ja 2,5 %-le SKPst 2026. aastal. Seega ei ületa valitsemissektori eelarvepuudujääk kavade kohaselt alates 2025. aastast enam 3 % SKPst. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 141,4 %-lt SKPst 2024. aasta lõpus 140,4 %-le SKPst 2026. aasta lõpus.

| (28) | Itaalia tööjõu maksukiil on võrreldes teiste liikmesriikidega jäänud kõrgeks kõigil sissetulekutasemetel, hoolimata üksikisiku tulumaksu vähendamisest 2022. aastal. Lisaks tekitab kindla maksumääraga süsteemi laiendamine iseenda tööandjatele muret maksusüsteemi õigluse ja tõhususe pärast. Keerukust suurendas ka sissetulekute suurenemisele uue kindla maksumäära kehtestamine 2023. aastal. 2023. aasta märtsis võttis valitsus vastu uue seaduse, mis võimaldab maksusüsteemi üldist reformi („maksureformi võimaldav seadus“). Loodetakse kõrvaldada mõned pikaajalised puudused, sealhulgas vähendades tööjõumakse ning ratsionaliseerides ja ühtlustades maksukulusid ja äriühingu tulumakse. Kõnealuse reformi rakendamisel on oluline säilitada maksusüsteemi progressiivsus, vähendada keerukust, suurendada tööstiimuleid, tugevdada maksukuulekust ja tagada eelarve neutraalsus. Sellega seoses on võimalik suurendada tulu, mida saadakse muudest majanduskasvu vähem kahjustavatest allikatest, nagu kinnisvara, käibemaks ja riigile kuuluvate rannikuvarade kasutamise lubamine, et vähendada tööjõu maksukoormust eelarveneutraalsel viisil. Samuti on võimalik parandada keskkonnamaksude ülesehitust, mis vaatamata suhteliselt suurtele tuludele ei edenda piisavalt üleminekut puhtamatele tehnoloogiatele, muu hulgas keskkonnakahjulike toetuste laialdase kasutamise tõttu. Lisaks on oluline tegeleda pikaajalise probleemiga, mida maksureformi võimaldav seadus ei käsitle, nimelt kinnisvaramaksu arvutamise aluseks olevate vananenud katastriväärtustega. |
| --- | --- |

(28)

Itaalia tööjõu maksukiil on võrreldes teiste liikmesriikidega jäänud kõrgeks kõigil sissetulekutasemetel, hoolimata üksikisiku tulumaksu vähendamisest 2022. aastal. Lisaks tekitab kindla maksumääraga süsteemi laiendamine iseenda tööandjatele muret maksusüsteemi õigluse ja tõhususe pärast. Keerukust suurendas ka sissetulekute suurenemisele uue kindla maksumäära kehtestamine 2023. aastal. 2023. aasta märtsis võttis valitsus vastu uue seaduse, mis võimaldab maksusüsteemi üldist reformi („maksureformi võimaldav seadus“). Loodetakse kõrvaldada mõned pikaajalised puudused, sealhulgas vähendades tööjõumakse ning ratsionaliseerides ja ühtlustades maksukulusid ja äriühingu tulumakse. Kõnealuse reformi rakendamisel on oluline säilitada maksusüsteemi progressiivsus, vähendada keerukust, suurendada tööstiimuleid, tugevdada maksukuulekust ja tagada eelarve neutraalsus. Sellega seoses on võimalik suurendada tulu, mida saadakse muudest majanduskasvu vähem kahjustavatest allikatest, nagu kinnisvara, käibemaks ja riigile kuuluvate rannikuvarade kasutamise lubamine, et vähendada tööjõu maksukoormust eelarveneutraalsel viisil. Samuti on võimalik parandada keskkonnamaksude ülesehitust, mis vaatamata suhteliselt suurtele tuludele ei edenda piisavalt üleminekut puhtamatele tehnoloogiatele, muu hulgas keskkonnakahjulike toetuste laialdase kasutamise tõttu. Lisaks on oluline tegeleda pikaajalise probleemiga, mida maksureformi võimaldav seadus ei käsitle, nimelt kinnisvaramaksu arvutamise aluseks olevate vananenud katastriväärtustega.

| (29) | Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks. Itaalia taaste- ja vastupidavuskava rakendamine käib, kuid viivituste oht suureneb. Itaalia esitas kolm maksetaotlust, mis vastab kava 151 eesmärgile ja sihile ning millest tulenevalt maksti välja kokku 42 miljardit eurot (summa on seotud kahe esimese maksetaotlusega, samas kui kolmas taotlus on hindamisel). Kuna kuni 2026. aastani toimiv rahastu on ajutine, on oluline taaste- ja vastupidavuskava rakendamise ja selle muutmise üle peetavate läbirääkimistega kiiresti edasi liikuda. Taaste- ja vastupidavuskavas võetud kohustuste jätkuvaks täitmiseks peab Itaalia tugevdama eelkõige piirkondliku ja kohaliku tasandi haldussuutlikkust ning nimetatud kava sujuva ja õigeaegse rakendamise võti on tõhus ja täielikult toimiv juhtimisraamistik. Jätkuvalt on väga oluline teha varakult kindlaks võimalikud viivitused ja rakendamisega seotud probleemid ning võtta õigeaegselt meetmeid nende lahendamiseks. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 14 lõikele 6 teatas Itaalia 31. märtsil 2023 oma kavatsusest taotleda rahastust täiendavat laenutoetust. Läbirääkimised addendum’i ja REPowerEU peatüki üle on käimas, kuigi Itaalia ei ole esitanud ühtegi ametlikku ettepanekut. Uue REPowerEU peatüki kiire lisamine taaste- ja vastupidavuskavasse võimaldab rahastada täiendavaid reforme ja investeeringuid, et toetada Itaalia strateegilisi eesmärke energia ja rohepöörde vallas. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline ja tulemuslik kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest. |
| --- | --- |

(29)

Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks. Itaalia taaste- ja vastupidavuskava rakendamine käib, kuid viivituste oht suureneb. Itaalia esitas kolm maksetaotlust, mis vastab kava 151 eesmärgile ja sihile ning millest tulenevalt maksti välja kokku 42 miljardit eurot (summa on seotud kahe esimese maksetaotlusega, samas kui kolmas taotlus on hindamisel). Kuna kuni 2026. aastani toimiv rahastu on ajutine, on oluline taaste- ja vastupidavuskava rakendamise ja selle muutmise üle peetavate läbirääkimistega kiiresti edasi liikuda. Taaste- ja vastupidavuskavas võetud kohustuste jätkuvaks täitmiseks peab Itaalia tugevdama eelkõige piirkondliku ja kohaliku tasandi haldussuutlikkust ning nimetatud kava sujuva ja õigeaegse rakendamise võti on tõhus ja täielikult toimiv juhtimisraamistik. Jätkuvalt on väga oluline teha varakult kindlaks võimalikud viivitused ja rakendamisega seotud probleemid ning võtta õigeaegselt meetmeid nende lahendamiseks. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 14 lõikele 6 teatas Itaalia 31. märtsil 2023 oma kavatsusest taotleda rahastust täiendavat laenutoetust. Läbirääkimised addendum’i ja REPowerEU peatüki üle on käimas, kuigi Itaalia ei ole esitanud ühtegi ametlikku ettepanekut. Uue REPowerEU peatüki kiire lisamine taaste- ja vastupidavuskavasse võimaldab rahastada täiendavaid reforme ja investeeringuid, et toetada Itaalia strateegilisi eesmärke energia ja rohepöörde vallas. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline ja tulemuslik kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest.

| (30) | Komisjon kiitis enamiku Itaalia ühtekuuluvuspoliitika programmidokumente heaks 2022. aastal ja ühe 2023. aastal. Ühtekuuluvuspoliitika programmide kiire rakendamine vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga, sealhulgas REPowerEU peatükiga, on esmatähtis, et viia Itaalias ellu rohe- ja digipööre, suurendada majanduslikku ja sotsiaalset vastupidavust ning tagada tasakaalustatud territoriaalne areng. |
| --- | --- |

(30)

Komisjon kiitis enamiku Itaalia ühtekuuluvuspoliitika programmidokumente heaks 2022. aastal ja ühe 2023. aastal. Ühtekuuluvuspoliitika programmide kiire rakendamine vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga, sealhulgas REPowerEU peatükiga, on esmatähtis, et viia Itaalias ellu rohe- ja digipööre, suurendada majanduslikku ja sotsiaalset vastupidavust ning tagada tasakaalustatud territoriaalne areng.

| (31) | Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas ning ühtekuuluvuspoliitika programmides käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Itaalia silmitsi mitmete energiapoliitika ja rohepöördega seotud lisaprobleemidega, eelkõige seoses taastuvate energiaallikate kasutuselevõtu, gaasiülekandevõrkude, energiatõhususe, roheliste oskuste pakkumise ja omandamise ning kestliku liikuvusega. |
| --- | --- |

(31)

Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas ning ühtekuuluvuspoliitika programmides käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Itaalia silmitsi mitmete energiapoliitika ja rohepöördega seotud lisaprobleemidega, eelkõige seoses taastuvate energiaallikate kasutuselevõtu, gaasiülekandevõrkude, energiatõhususe, roheliste oskuste pakkumise ja omandamise ning kestliku liikuvusega.

| (32) | Taastuvenergia tootmisvõimsus kasvas viimase aasta jooksul väga aeglaselt ja fossiilkütuste osakaal energiaallikate jaotuses on endiselt märkimisväärne. Taastuvate energiaallikate kasutuselevõtu kiirendamiseks on Itaalia võtnud vastu mõned muudatused kehtivas raamistikus, millega reguleeritakse taastuvate energiaallikate lubade andmise menetlust. Täiendavaid jõupingutusi on vaja selleks, et tagada haldus- ja õigusraamistiku sidusus nii riiklikul kui ka piirkondlikul ja kohalikul tasandil ning nende asjakohasus tipptasemel energiatehnoloogia seisukohast. Näiteks võiks kõik sellekohased normid koondada üheks tekstiks (Testo unico); samal ajal tuleb ajakohastada suuniseid, mida kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused projektide hindamisel järgivad. Lisaks on vaja täiendavaid investeeringuid, et ajakohastada riiklikku võrku ja ehitada ühendusi mandriosa, Sitsiilia ja Sardiinia vahel, et teha võimalikuks eeldatav suurem tootmisvõimsus ja ära kasutada sellega seotud taastuvenergia tootmise kasvu. |
| --- | --- |

(32)

Taastuvenergia tootmisvõimsus kasvas viimase aasta jooksul väga aeglaselt ja fossiilkütuste osakaal energiaallikate jaotuses on endiselt märkimisväärne. Taastuvate energiaallikate kasutuselevõtu kiirendamiseks on Itaalia võtnud vastu mõned muudatused kehtivas raamistikus, millega reguleeritakse taastuvate energiaallikate lubade andmise menetlust. Täiendavaid jõupingutusi on vaja selleks, et tagada haldus- ja õigusraamistiku sidusus nii riiklikul kui ka piirkondlikul ja kohalikul tasandil ning nende asjakohasus tipptasemel energiatehnoloogia seisukohast. Näiteks võiks kõik sellekohased normid koondada üheks tekstiks (Testo unico); samal ajal tuleb ajakohastada suuniseid, mida kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused projektide hindamisel järgivad. Lisaks on vaja täiendavaid investeeringuid, et ajakohastada riiklikku võrku ja ehitada ühendusi mandriosa, Sitsiilia ja Sardiinia vahel, et teha võimalikuks eeldatav suurem tootmisvõimsus ja ära kasutada sellega seotud taastuvenergia tootmise kasvu.

| (33) | Gaasivõrguga seotud probleemid on endiselt alles. Itaalia arutab Põhja-Aafrika partneritega investeeringuid, et suurendada olemasolevate torujuhtmete ja gaasivõrkudevaheliste ühenduste impordivõimsust. See aitaks mitmekesistada importi ja seega tugevdada varustuskindlust. Siiski on vaja täiendavaid investeeringuid, et kõrvaldada kitsaskohad olemasolevas riigisiseses võrgus, millel ei ole ülekandevõimsust uute gaasitarnete jaotamiseks lõunast riigi põhjaossa. Investeeringud fossiilkütuste taristusse peavad piirduma rangelt vajalikuga ja olema kavandatud nii, et need oleksid tulevikukindlad, et vältida seotust tehnoloogiatega, mis ei ole kooskõlas kliimaeesmärkidega, või energiasüsteemi ümberkujundamise kulude suurenemist. |
| --- | --- |

(33)

Gaasivõrguga seotud probleemid on endiselt alles. Itaalia arutab Põhja-Aafrika partneritega investeeringuid, et suurendada olemasolevate torujuhtmete ja gaasivõrkudevaheliste ühenduste impordivõimsust. See aitaks mitmekesistada importi ja seega tugevdada varustuskindlust. Siiski on vaja täiendavaid investeeringuid, et kõrvaldada kitsaskohad olemasolevas riigisiseses võrgus, millel ei ole ülekandevõimsust uute gaasitarnete jaotamiseks lõunast riigi põhjaossa. Investeeringud fossiilkütuste taristusse peavad piirduma rangelt vajalikuga ja olema kavandatud nii, et need oleksid tulevikukindlad, et vältida seotust tehnoloogiatega, mis ei ole kooskõlas kliimaeesmärkidega, või energiasüsteemi ümberkujundamise kulude suurenemist.

| (34) | 2022. aasta augustist kuni 2023. aasta märtsini vähenes Itaalia maagaasi tarbimine võrreldes viimase viie aasta sama perioodi keskmise gaasitarbimisega 19 %, st rohkem, kui nõukogu määruses (EL) 2022/1369 (19) seatud vähendamiseesmärk 15 %. Itaalia võiks jätkata jõupingutusi gaasinõudluse ajutiseks vähendamiseks kuni 31. märtsini 2024, vastavalt nõukogu määrusele (EL) 2023/706 (20). Hoonete energiatõhususe parandamise meetmed peavad olema sihipärased. Itaalia hoonefondil on märkimisväärne energiatõhususe potentsiaal, eelkõige seoses vanade ja energiamahukate hoonete suure osakaaluga. Taaste- ja vastupidavuskava olemasolevaid meetmeid võiks täiendada selliste meetmetega nagu sihipärased stimuleerimiskavad, mille eesmärk on suurendada energiatõhusust halvimate tõhususnäitajatega hoonetes, sealhulgas ärihoonetes ja munitsipaaleluruumides, tagades samal ajal, et nendest meetmetest saavad kasu haavatavad leibkonnad, ja vältides regressiivset mõju. Nendest meetmetest saaksid kasu eelkõige väikesed, keskmise suurusega ja mikroettevõtjad, kellel sageli puudub tehniline ja finantssuutlikkus energiatõhususe parandamiseks. Samad meetmed aitaksid vähendada ka energiaostuvõimetust, mida saaks veelgi vähendada muude meetmetega, näiteks ühtsete kontaktpunktide kaudu, mis pakuvad individuaalseid energiasäästuteenuseid. Energiatõhususe kasvule tuleks kasuks ka ökodisaini ja energiamärgistuse turujärelevalve suurendamine. |
| --- | --- |

(34)

2022. aasta augustist kuni 2023. aasta märtsini vähenes Itaalia maagaasi tarbimine võrreldes viimase viie aasta sama perioodi keskmise gaasitarbimisega 19 %, st rohkem, kui nõukogu määruses (EL) 2022/1369 (19) seatud vähendamiseesmärk 15 %. Itaalia võiks jätkata jõupingutusi gaasinõudluse ajutiseks vähendamiseks kuni 31. märtsini 2024, vastavalt nõukogu määrusele (EL) 2023/706 (20). Hoonete energiatõhususe parandamise meetmed peavad olema sihipärased. Itaalia hoonefondil on märkimisväärne energiatõhususe potentsiaal, eelkõige seoses vanade ja energiamahukate hoonete suure osakaaluga. Taaste- ja vastupidavuskava olemasolevaid meetmeid võiks täiendada selliste meetmetega nagu sihipärased stimuleerimiskavad, mille eesmärk on suurendada energiatõhusust halvimate tõhususnäitajatega hoonetes, sealhulgas ärihoonetes ja munitsipaaleluruumides, tagades samal ajal, et nendest meetmetest saavad kasu haavatavad leibkonnad, ja vältides regressiivset mõju. Nendest meetmetest saaksid kasu eelkõige väikesed, keskmise suurusega ja mikroettevõtjad, kellel sageli puudub tehniline ja finantssuutlikkus energiatõhususe parandamiseks. Samad meetmed aitaksid vähendada ka energiaostuvõimetust, mida saaks veelgi vähendada muude meetmetega, näiteks ühtsete kontaktpunktide kaudu, mis pakuvad individuaalseid energiasäästuteenuseid. Energiatõhususe kasvule tuleks kasuks ka ökodisaini ja energiamärgistuse turujärelevalve suurendamine.

| (35) | Taristupuudujäägid ja keskkonnale kahjulikud toetused, sealhulgas maanteetranspordi sektoris, on endiselt märkimisväärsed ja takistavad üleminekut säästvamatele transpordilahendustele. Näiteks jääb laadimispunktide keskmine arv alla liidu keskmise. Keskkonnale kahjulikud toetused hõlmavad erakasutuseks kasutatavate ametiautode kindlasummalist maksustamist ja kaubaveos kasutatava diislikütuse aktsiisitagastust. Heiteta sõidukite turu konsolideerimisel on oluline jätkata jõupingutusi laadimisjaamade rajamiseks ja eespool nimetatud toetuste kaotamiseks. |
| --- | --- |

(35)

Taristupuudujäägid ja keskkonnale kahjulikud toetused, sealhulgas maanteetranspordi sektoris, on endiselt märkimisväärsed ja takistavad üleminekut säästvamatele transpordilahendustele. Näiteks jääb laadimispunktide keskmine arv alla liidu keskmise. Keskkonnale kahjulikud toetused hõlmavad erakasutuseks kasutatavate ametiautode kindlasummalist maksustamist ja kaubaveos kasutatava diislikütuse aktsiisitagastust. Heiteta sõidukite turu konsolideerimisel on oluline jätkata jõupingutusi laadimisjaamade rajamiseks ja eespool nimetatud toetuste kaotamiseks.

| (36) | Tööjõu ja oskuste nappus rohepöörde jaoks olulistes sektorites ja kutsealadel, sealhulgas nullnetotehnoloogiate tootmine, kasutuselevõtt ja hooldamine, tekitab probleeme üleminekul nullnetomajandusele. Kvaliteetsed haridus- ja koolitussüsteemid, mis vastavad tööturu muutuvatele vajadustele, ning sihipärased täiend- ja ümberõppe meetmed on esmatähtsad, et vähendada oskuste nappust ning edendada töötajate kaasamist ja tööjõu ümberpaigutamist. Kasutamata tööjõupakkumise rakendamiseks peavad kõnealused meetmed olema kättesaadavad eelkõige rohepöördest enim mõjutatud üksikisikutele ning sektorites ja piirkondades. Itaalias mõjutab tööjõunappus nii kõrge kui ka madala kvalifikatsiooniga kutsealasid, mis on rohepöörde jaoks keskse tähtsusega. Samal ajal ei jõua koolitustoetus sageli nende töötajateni, keda rohepööre kõige tõenäolisemalt mõjutab. Rohepöördeks vajalike oskuste puudumine avalikus sektoris, eelkõige kohalikul tasandil, pärsib ka keskkonnahoidlikke investeeringuid. Itaalias on suured piirkondlikud erinevused, mis võivad süveneda, kui kohalikud tööturud ei suuda kasutada rohepöörde võimalusi. Lisaks oleks rohepöördeks vajalike oskuste edendamine, sealhulgas mulla säästva majandamise alal, keskse tähtsusega võitluses kliimamuutuste, eelkõige tõsiste üleujutuste ja püsivate põudade vastu. |
| --- | --- |

(36)

Tööjõu ja oskuste nappus rohepöörde jaoks olulistes sektorites ja kutsealadel, sealhulgas nullnetotehnoloogiate tootmine, kasutuselevõtt ja hooldamine, tekitab probleeme üleminekul nullnetomajandusele. Kvaliteetsed haridus- ja koolitussüsteemid, mis vastavad tööturu muutuvatele vajadustele, ning sihipärased täiend- ja ümberõppe meetmed on esmatähtsad, et vähendada oskuste nappust ning edendada töötajate kaasamist ja tööjõu ümberpaigutamist. Kasutamata tööjõupakkumise rakendamiseks peavad kõnealused meetmed olema kättesaadavad eelkõige rohepöördest enim mõjutatud üksikisikutele ning sektorites ja piirkondades. Itaalias mõjutab tööjõunappus nii kõrge kui ka madala kvalifikatsiooniga kutsealasid, mis on rohepöörde jaoks keskse tähtsusega. Samal ajal ei jõua koolitustoetus sageli nende töötajateni, keda rohepööre kõige tõenäolisemalt mõjutab. Rohepöördeks vajalike oskuste puudumine avalikus sektoris, eelkõige kohalikul tasandil, pärsib ka keskkonnahoidlikke investeeringuid. Itaalias on suured piirkondlikud erinevused, mis võivad süveneda, kui kohalikud tööturud ei suuda kasutada rohepöörde võimalusi. Lisaks oleks rohepöördeks vajalike oskuste edendamine, sealhulgas mulla säästva majandamise alal, keskse tähtsusega võitluses kliimamuutuste, eelkõige tõsiste üleujutuste ja püsivate põudade vastu.

| (37) | Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2023. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (21) kajastub esitatud soovituses 1. |
| --- | --- |

(37)

Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2023. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (21) kajastub esitatud soovituses 1.

| (38) | Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et i) tagada võla jätkusuutlikkus ja hoiduda 2023. aastal kogunõudluse laiapõhjalisest toetamisest, suunata paremini kõrgete energiahindade mõju leevendamiseks võetavaid eelarvemeetmeid ning kaaluda asjakohaseid viise toetuse lõpetamiseks, kui energiahinnasurve väheneb; ii) säilitada avaliku sektori investeeringute kõrge tase ja edendada erainvesteeringuid, et toetada rohe- ja digipööret; iii) toetada palgasuundumusi, mis leevendavad ostujõu vähenemist, piirates samal ajal teisest mõju inflatsioonile, tõhustada veelgi aktiivset tööturupoliitikat ja leevendada oskuste nappust; iv) parandada ettevõtluskeskkonda ja tagada, et ettevõtetele antav energiatoetus on kulutõhus, ajutine, suunatud elujõulistele ettevõtetele ja säilitab stiimulid rohepöördeks, ning v) säilitada makromajanduslik finantsstabiilsus ja jälgida riske, jätkates samal ajal tööd pangandusliidu väljakujundamiseks. Itaalia puhul aitavad soovitused 1, 2 ja 3 rakendada esimest, teist, kolmandat ja neljandat soovitust, mis on sätestatud 2023. aasta euroala käsitlevas soovituses. |
| --- | --- |

(38)

Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et i) tagada võla jätkusuutlikkus ja hoiduda 2023. aastal kogunõudluse laiapõhjalisest toetamisest, suunata paremini kõrgete energiahindade mõju leevendamiseks võetavaid eelarvemeetmeid ning kaaluda asjakohaseid viise toetuse lõpetamiseks, kui energiahinnasurve väheneb; ii) säilitada avaliku sektori investeeringute kõrge tase ja edendada erainvesteeringuid, et toetada rohe- ja digipööret; iii) toetada palgasuundumusi, mis leevendavad ostujõu vähenemist, piirates samal ajal teisest mõju inflatsioonile, tõhustada veelgi aktiivset tööturupoliitikat ja leevendada oskuste nappust; iv) parandada ettevõtluskeskkonda ja tagada, et ettevõtetele antav energiatoetus on kulutõhus, ajutine, suunatud elujõulistele ettevõtetele ja säilitab stiimulid rohepöördeks, ning v) säilitada makromajanduslik finantsstabiilsus ja jälgida riske, jätkates samal ajal tööd pangandusliidu väljakujundamiseks. Itaalia puhul aitavad soovitused 1, 2 ja 3 rakendada esimest, teist, kolmandat ja neljandat soovitust, mis on sätestatud 2023. aasta euroala käsitlevas soovituses.

| (39) | Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja hindamist, on nõukogu 2023. aasta riikliku reformikava ja 2023. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel esitatud nõukogu soovitused kajastuvad esitatud soovituses 1. Soovituses 1 osutatud poliitikameetmed aitavad vähendada suure valitsemissektori võla ja tootlikkuse vähese kasvuga seotud haavatavust. Soovitus 2 aitab kaasa soovituse 1 täitmisele. Soovituses 1 osutatud poliitikameetmed aitavad vähendada tasakaalustamatust ja rakendada 2023. aasta euroala käsitlevas soovituses sätestatud soovitusi kooskõlas põhjendusega 38, |
| --- | --- |

(39)

Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja hindamist, on nõukogu 2023. aasta riikliku reformikava ja 2023. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel esitatud nõukogu soovitused kajastuvad esitatud soovituses 1. Soovituses 1 osutatud poliitikameetmed aitavad vähendada suure valitsemissektori võla ja tootlikkuse vähese kasvuga seotud haavatavust. Soovitus 2 aitab kaasa soovituse 1 täitmisele. Soovituses 1 osutatud poliitikameetmed aitavad vähendada tasakaalustamatust ja rakendada 2023. aasta euroala käsitlevas soovituses sätestatud soovitusi kooskõlas põhjendusega 38,

SOOVITAB Itaalial võtta 2023. ja 2024. aastal järgmisi meetmeid.

1.

Tagada konservatiivne eelarvepoliitika, eelkõige piirates riiklikult rahastatavate esmaste netokulude nominaalset kasvu 2024. aastal kuni 1,3 %ni (22).

Säilitada riiklikult rahastatavad avaliku sektori investeeringud ning tagada rahastust antavate toetuste ja muude liidu vahendite tulemuslik kasutuselevõtt, eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks.

Jätkata pärast 2024. aastat keskpika perioodi eelarvestrateegia rakendamist, mis hõlmab järkjärgulist ja kestlikku konsolideerimist koos investeeringute ja reformidega, mis soodustavad suuremat tootlikkust ja hoogsamat kestlikku majanduskasvu, et saavutada keskpikas perspektiivis usaldusväärne eelarvepositsioon.

Vähendada veelgi tööjõumakse ja muuta maksusüsteem tõhusamaks, võttes vastu maksureformi võimaldava seaduse ja seda nõuetekohaselt rakendades, säilitades samal ajal maksusüsteemi progressiivsuse ja suurendades õiglust, eelkõige maksukulude, sealhulgas käibemaksu ja keskkonnakahjulike toetuste ühtlustamise ja vähendamise kaudu, ning vähendades maksuseadustiku keerukust. Viia katastriväärtused kooskõlla praeguste turuväärtustega.

2.

Tagada tõhus juhtimine ja tugevdada haldussuutlikkust, eelkõige piirkondlikul ja kohalikul tasandil, et võimaldada taaste- ja vastupidavuskava jätkuvat kiiret ja järjepidevat rakendamist. Viia kiiresti lõpule töö kava „REPowerEU“ peatükiga, eesmärgiga alustada kiiresti selle rakendamist. Jätkata ühtekuuluvuspoliitika programmide kiiret rakendamist täielikus vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga.

3.

Vähendada sõltuvust fossiilkütustest. Ühtlustada loamenetlusi, et kiirendada täiendava taastuvenergia tootmist, ja arendada elektriühendusi selle ärakasutamiseks. Suurendada riigisiseste gaasivõrkude võimsust, et mitmekesistada energia importi ja tugevdada varustuskindlust. Suurendada energiatõhusust elamu- ja ettevõtlussektoris, sealhulgas sihipärasemate stimuleerimiskavade abil, mis on suunatud eelkõige kõige haavatavamatele leibkondadele ja halvimate tõhususnäitajatega hoonetele. Edendada säästvat liikuvust, sealhulgas kõrvaldades keskkonnale kahjulikud toetused ja kiirendades laadimisjaamade kasutuselevõttu. Suurendada poliitilisi jõupingutusi rohepöördeks vajalike oskuste ja pädevuste pakkumiseks ja omandamiseks.

Brüssel, 14. juuli 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

3

(4)  Nõukogu 16. mai 2023. aasta soovitus euroala majanduspoliitika kohta (ELT C 180, 23.5.2023, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. veebruari 2023. aasta määrus (EL) 2023/435, millega muudetakse määrust (EL) 2021/241 riiklike taaste- ja vastupidavuskavade REPowerEU peatükkide osas ning määrusi (EL) nr 1303/2013, (EL) 2021/1060 ja (EL) 2021/1755 ning direktiivi 2003/87/EÜ (ELT L 63, 28.2.2023, lk 1).

5

(6)  ST 10160/21 INIT; ST 10160/21 ADD 1; ST 10160/21 ADD 1 REV 1; ST 10160/21 ADD 1 REV 2; ST 10160/21 ADD 1 REV 2 COR 1.

6

(7)  Uus statistiline käsitlus tähendas eelarvepuudujäägi ülespoole korrigeerimist 1,8 protsendipunkti võrra SKPst 2021. aastal. 2022. aastal oli uue statistilise käsitlusega seotud maksuvähenduste eelarvepuudujääki suurendav mõju hinnanguliselt 2,6 protsendipunkti SKPst.

7

(8)  Nõukogu 6. oktoobri 2022. aasta määrus (EL) 2022/1854, mis käsitleb kõrgete energiahindadega seotud erakorralisi sekkumismeetmeid (ELT L 261I, 7.10.2022, lk 1).

8

(9)  Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitus, milles esitatakse nõukogu arvamus Itaalia 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 304, 29.7.2021, lk 53).

9

(10)  Eelarvepoliitikat mõõdetakse esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse rahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavaid kulusid. Üksikasjalikum teave on esitatud eelarvestatistikatabelite tekstikastis 1.

10

(11)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma ekspansiivse panuse 0,3 protsendipunkti SKPst. See on seletatav sellega, et suurenesid hoonete renoveerimistööde maksuvähendustega seotud kulud, mida kirjendatakse kapitalisiirdena.

11

(12)  See näitaja kajastab nende meetmete aastaste eelarvekulude taset, sealhulgas jooksvaid tulusid ja kulusid ning asjakohasel juhul kapitalikulumeetmeid.

12

(13)  Nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitus, milles käsitletakse Itaalia 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Itaalia 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 334, 1.9.2022, lk 96).

13

(14)  Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on Itaalia keskpika perioodi (kümne aasta keskmine) nominaalne potentsiaalne SKP kasv hinnanguliselt 6,4 %.

14

(15)  Seadusega nr 197/2022 on ette nähtud ajavahemikul 2023–2024 makstavate pensionide indekseerimise mehhanismi osaline läbivaatamine, mis piiras inflatsiooni mõju eelarveprognoosidele.

15

(16)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma pärssiva panuse 2,3 protsendipunkti SKPst. See on seletatav hoonete renoveerimistöödega seotud maksuvähenduste kulude eeldatava vähenemisega.

16

(17)  Vt ühekordse meetme määratlust Euroopa Komisjoni majandus- ja rahaliidu riikide rahanduse 2015. aasta aruandes („Report on Public Finances in EMU 2015“).

17

(18)  Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikkel 5 nõuab ka kohandamist rohkem kui 0,5 % SKPst liikmesriikide puhul, kelle valitsemissektori võlg ületab 60 % SKPst või kelle võla jätkusuutlikkusega seotud riskid on suuremad.

18

(19)  Nõukogu 5. augusti 2022. aasta määrus (EL) 2022/1369, mis käsitleb gaasinõudluse vähendamise koordineeritud meetmeid (ELT L 206, 8.8.2022, lk 1).

19

(20)  Nõukogu 30. märtsi 2023. aasta määrus (EL) 2023/706, millega muudetakse määrust (EL) 2022/1369 seoses gaasinõudluse vähendamise meetmete nõudluse vähendamise perioodi pikendamisega ning nende meetmete rakendamise aruandluse ja seire tõhustamisega (ELT L 93, 31.3.2023, lk 1).

20

(21)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.

21

(22)  See vastab hinnangute kohaselt 2024. aastal struktuurse eelarvepositsiooni iga-aastasele parandamisele vähemalt 0,7 % SKPst, nagu on kirjeldatud põhjenduses 24.

22

---

| 1.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/116 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/116

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

14. juuli 2023,

milles käsitletakse Küprose 2023. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Küprose 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohta

(2023/C 312/13)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arves nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (3) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu (edaspidi „rahastu“). Rahastust antakse liikmesriikidele rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. Kooskõlas Euroopa poolaasta prioriteetidega aitab rahastu kaasa majanduslikule ja kaasavale taastumisele ning kestlike ja majanduskasvu soodustavate reformide ja investeeringute tegemisele, eelkõige rohe- ja digipööret edendavate reformide ja investeeringute tegemisele, et muuta liikmesriikide majandus vastupidavamaks. Samuti aitab see tugevdada riigi rahandust ning hoogustada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis, parandada territoriaalset ühtekuuluvust liidus ja toetada Euroopa sotsiaalõiguste samba jätkuvat rakendamist. 30. juunil 2022 ajakohastati vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikele 2 rahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust. |
| --- | --- |

(1)

19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (3) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu (edaspidi „rahastu“). Rahastust antakse liikmesriikidele rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. Kooskõlas Euroopa poolaasta prioriteetidega aitab rahastu kaasa majanduslikule ja kaasavale taastumisele ning kestlike ja majanduskasvu soodustavate reformide ja investeeringute tegemisele, eelkõige rohe- ja digipööret edendavate reformide ja investeeringute tegemisele, et muuta liikmesriikide majandus vastupidavamaks. Samuti aitab see tugevdada riigi rahandust ning hoogustada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis, parandada territoriaalset ühtekuuluvust liidus ja toetada Euroopa sotsiaalõiguste samba jätkuvat rakendamist. 30. juunil 2022 ajakohastati vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikele 2 rahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.

| (2) | 22. novembril 2022 võttis komisjon vastu 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2023) algust. 23. märtsil 2023 kiitis Euroopa Ülemkogu heaks 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid, mis on koondunud konkurentsivõimelise kestlikkuse nelja mõõtme ümber. 22. novembril 2022 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka 2023. aasta häiremehhanismi aruande, milles nimetati Küprost ühe liikmesriigina, kus võib esineda tasakaalustamatus või kus võib esineda oht selle tekkimiseks. Seetõttu on põhjalik analüüs vajalik. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka arvamuse Küprose 2023. aasta eelarvekava kohta. Komisjon võttis vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2023. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. Nõukogu võttis 16. mail 2023 vastu euroala majanduspoliitikat käsitleva soovituse (4) (edaspidi „2023. aasta euroala käsitlev soovitus“) ja 13. märtsil 2023 ühise tööhõivearuande. |
| --- | --- |

(2)

22. novembril 2022 võttis komisjon vastu 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2023) algust. 23. märtsil 2023 kiitis Euroopa Ülemkogu heaks 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid, mis on koondunud konkurentsivõimelise kestlikkuse nelja mõõtme ümber. 22. novembril 2022 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka 2023. aasta häiremehhanismi aruande, milles nimetati Küprost ühe liikmesriigina, kus võib esineda tasakaalustamatus või kus võib esineda oht selle tekkimiseks. Seetõttu on põhjalik analüüs vajalik. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka arvamuse Küprose 2023. aasta eelarvekava kohta. Komisjon võttis vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2023. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. Nõukogu võttis 16. mail 2023 vastu euroala majanduspoliitikat käsitleva soovituse (4) (edaspidi „2023. aasta euroala käsitlev soovitus“) ja 13. märtsil 2023 ühise tööhõivearuande.

| (3) | Kuigi liidu riikide majandus on olnud märkimisväärselt vastupidav, avaldab geopoliitiline kontekst jätkuvalt negatiivset mõju. Kuna liit toetab kindlalt Ukrainat, keskendutakse liidu majandus- ja sotsiaalpoliitika tegevuskavas sellele, et vähendada lühiajalises perspektiivis energiašokkide negatiivset mõju nii haavatavatele leibkondadele kui ka ettevõtetele ning jätkata jõupingutusi, et viia ellu rohe- ja digipööre, toetada kestlikku ja kaasavat majanduskasvu, tagada makromajanduslik stabiilsus ja suurendada vastupidavust keskpikas perspektiivis. Samuti keskendutakse selles jõuliselt liidu konkurentsivõime ja tootlikkuse suurendamisele. |
| --- | --- |

(3)

Kuigi liidu riikide majandus on olnud märkimisväärselt vastupidav, avaldab geopoliitiline kontekst jätkuvalt negatiivset mõju. Kuna liit toetab kindlalt Ukrainat, keskendutakse liidu majandus- ja sotsiaalpoliitika tegevuskavas sellele, et vähendada lühiajalises perspektiivis energiašokkide negatiivset mõju nii haavatavatele leibkondadele kui ka ettevõtetele ning jätkata jõupingutusi, et viia ellu rohe- ja digipööre, toetada kestlikku ja kaasavat majanduskasvu, tagada makromajanduslik stabiilsus ja suurendada vastupidavust keskpikas perspektiivis. Samuti keskendutakse selles jõuliselt liidu konkurentsivõime ja tootlikkuse suurendamisele.

| (4) | 1. veebruaril 2023 avaldas komisjon teatise „Rohelise kokkuleppe tööstuskava kliimaneutraalsuse ajastuks“ (edaspidi „rohelise kokkuleppe tööstuskava“). Rohelise kokkuleppe tööstuskava eesmärk on edendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet ja toetada kiiret üleminekut kliimaneutraalsusele. See täiendab Euroopa rohelise kokkuleppe ja kava „REPowerEU“ raames tehtavaid jõupingutusi. Sellega tahetakse samuti luua keskkond, mis aitaks paremini suurendada liidu tootmisvõimsust nullnetotehnoloogia ja toodete osas, mida on vaja liidu ambitsioonikate kliimaeesmärkide saavutamiseks, samuti tagada juurdepääs asjakohastele kriitilise tähtsusega toorainetele, sealhulgas mitmekesistades hankimist, kasutades parimal viisil liikmesriikide maavarasid ja maksimeerides toorainete ringlussevõttu. Rohelise kokkuleppe tööstuskava põhineb neljal sambal: prognoositav ja lihtsam õigusraamistik, kiirem juurdepääs rahastusele, oskuste edendamine ning avatud kaubandus tarneahelate vastupidavuse tagamiseks. Komisjon avaldas 16. märtsil 2023 ka teatise „ELi pikaajaline konkurentsivõime: pilk 2030. aasta järgsesse aega“, milles on esitatud üheksa üksteist tugevdavat tegurit koos eesmärgiga luua majanduskasvu soodustav õigusraamistik. Teatises seatakse poliitilised prioriteedid, mille eesmärk on aktiivselt tagada struktuursed parandused, sihipärased investeeringud ja reguleerivad meetmed liidu ja selle liikmesriikide pikaajalise konkurentsivõime edendamiseks. Allpool esitatud soovitused aitavad neid prioriteete ellu viia. |
| --- | --- |

(4)

1. veebruaril 2023 avaldas komisjon teatise „Rohelise kokkuleppe tööstuskava kliimaneutraalsuse ajastuks“ (edaspidi „rohelise kokkuleppe tööstuskava“). Rohelise kokkuleppe tööstuskava eesmärk on edendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet ja toetada kiiret üleminekut kliimaneutraalsusele. See täiendab Euroopa rohelise kokkuleppe ja kava „REPowerEU“ raames tehtavaid jõupingutusi. Sellega tahetakse samuti luua keskkond, mis aitaks paremini suurendada liidu tootmisvõimsust nullnetotehnoloogia ja toodete osas, mida on vaja liidu ambitsioonikate kliimaeesmärkide saavutamiseks, samuti tagada juurdepääs asjakohastele kriitilise tähtsusega toorainetele, sealhulgas mitmekesistades hankimist, kasutades parimal viisil liikmesriikide maavarasid ja maksimeerides toorainete ringlussevõttu. Rohelise kokkuleppe tööstuskava põhineb neljal sambal: prognoositav ja lihtsam õigusraamistik, kiirem juurdepääs rahastusele, oskuste edendamine ning avatud kaubandus tarneahelate vastupidavuse tagamiseks. Komisjon avaldas 16. märtsil 2023 ka teatise „ELi pikaajaline konkurentsivõime: pilk 2030. aasta järgsesse aega“, milles on esitatud üheksa üksteist tugevdavat tegurit koos eesmärgiga luua majanduskasvu soodustav õigusraamistik. Teatises seatakse poliitilised prioriteedid, mille eesmärk on aktiivselt tagada struktuursed parandused, sihipärased investeeringud ja reguleerivad meetmed liidu ja selle liikmesriikide pikaajalise konkurentsivõime edendamiseks. Allpool esitatud soovitused aitavad neid prioriteete ellu viia.

| (5) | 2023. aastal jätkub majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta areng kooskõlas rahastu rakendamisega. Taaste- ja vastupidavuskavade täielik rakendamine on jätkuvalt oluline Euroopa poolaasta poliitiliste prioriteetide elluviimiseks, kuna kavades käsitletakse kõiki viimastel aastatel esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019., 2020. ja 2022. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mis on läbi vaadatud või mida on ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21. |
| --- | --- |

(5)

2023. aastal jätkub majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta areng kooskõlas rahastu rakendamisega. Taaste- ja vastupidavuskavade täielik rakendamine on jätkuvalt oluline Euroopa poolaasta poliitiliste prioriteetide elluviimiseks, kuna kavades käsitletakse kõiki viimastel aastatel esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019., 2020. ja 2022. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mis on läbi vaadatud või mida on ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21.

| (6) | 27. veebruaril 2023 vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2023/435 (5) (edaspidi „REPowerEU määrus“) eesmärk on kaotada kiiresti järkjärguliselt liidu sõltuvus Venemaa fossiilkütuste impordist. See aitab tugevdada energiajulgeolekut ja mitmekesistada liidu energiavarustust ning suurendada samal ajal taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, energiasalvestusvõimsust ja energiatõhusust. REPowerEU määrus võimaldab liikmesriikidel lisada oma riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse uue REPowerEU peatüki, et rahastada olulisi reforme ja investeeringuid, mis aitavad saavutada REPowerEU eesmärke. Samuti aitavad kõnealused reformid ja investeeringud suurendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet, nagu on kirjeldatud rohelise kokkuleppe tööstuskavas, ja käsitleda energiaalaseid riigipõhiseid soovitusi, mis esitati liikmesriikidele 2022. aastal ja esitatakse neile asjakohasel juhul ka 2023. aastal. REPowerEU määrusega kehtestatakse uus tagastamatu rahalise toetuse kategooria, mille kaudu saavad liikmesriigid rahastada taaste- ja vastupidavuskavade raames uusi energiaga seotud reforme ja investeeringuid. |
| --- | --- |

(6)

27. veebruaril 2023 vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2023/435 (5) (edaspidi „REPowerEU määrus“) eesmärk on kaotada kiiresti järkjärguliselt liidu sõltuvus Venemaa fossiilkütuste impordist. See aitab tugevdada energiajulgeolekut ja mitmekesistada liidu energiavarustust ning suurendada samal ajal taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, energiasalvestusvõimsust ja energiatõhusust. REPowerEU määrus võimaldab liikmesriikidel lisada oma riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse uue REPowerEU peatüki, et rahastada olulisi reforme ja investeeringuid, mis aitavad saavutada REPowerEU eesmärke. Samuti aitavad kõnealused reformid ja investeeringud suurendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet, nagu on kirjeldatud rohelise kokkuleppe tööstuskavas, ja käsitleda energiaalaseid riigipõhiseid soovitusi, mis esitati liikmesriikidele 2022. aastal ja esitatakse neile asjakohasel juhul ka 2023. aastal. REPowerEU määrusega kehtestatakse uus tagastamatu rahalise toetuse kategooria, mille kaudu saavad liikmesriigid rahastada taaste- ja vastupidavuskavade raames uusi energiaga seotud reforme ja investeeringuid.

| (7) | 8. märtsil 2023 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse eelarvepoliitika suunised 2024. aastaks (edaspidi „8. märtsi 2023. aasta teatis“). Selle eesmärk on toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon tuletas meelde, et stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamine lõpetatakse 2023. aasta lõpus. Komisjon kutsus üles kohaldama 2023.–2024. aastal eelarvepoliitikat, mis tagab võla jätkusuutlikkuse keskpikas perspektiivis ja suurendab kestlikul viisil potentsiaalset majanduskasvu, ning kutsus liikmesriike üles määrama oma 2023. aasta stabiilsus- ja lähenemisprogrammides kindlaks, kuidas eelarvekavadega tagatakse keskpikas perspektiivis eelarvepuudujäägi aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse 3 % sisemajanduse koguproduktist (edaspidi „SKP“) järgimine ning võla usutav ja pidev vähendamine või selle hoidmine usaldusväärsel tasemel. Komisjon kutsus samuti liikmesriike üles kaotama järk-järgult riiklikud eelarvemeetmed, mis on kehtestatud leibkondade ja ettevõtete kaitsmiseks energiahinnašoki eest, ja alustama kõige vähem suunatud meetmetest. Komisjon märkis, et kui uue energiahinnasurve tõttu on vaja toetusmeetmeid pikendada, peaksid liikmesriikide sellised meetmed olema paremini suunatud haavatavatele leibkondadele ja ettevõtetele. Komisjon teatas, et eelarvesoovitused tuleks kvantifitseerida ja diferentseerida. Lisaks, nagu on kavandatud komisjoni 9. novembri 2022. aasta teatises ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniste kohta, sõnastatakse eelarvesoovitused esmaste netokulude põhjal. Komisjon soovitas, et kõik liikmesriigid jätkavad riiklikult rahastatavaid investeeringuid ning tagavad rahastu ning muude liidu vahendite tõhusa kasutamise, eelkõige seoses rohe- ja digipöördega ning vastupidavuseesmärkidega. Komisjon märkis, et teeb nõukogule ettepaneku, et kehtivate õigusnormide kohased ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal. |
| --- | --- |

(7)

8. märtsil 2023 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse eelarvepoliitika suunised 2024. aastaks (edaspidi „8. märtsi 2023. aasta teatis“). Selle eesmärk on toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon tuletas meelde, et stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamine lõpetatakse 2023. aasta lõpus. Komisjon kutsus üles kohaldama 2023.–2024. aastal eelarvepoliitikat, mis tagab võla jätkusuutlikkuse keskpikas perspektiivis ja suurendab kestlikul viisil potentsiaalset majanduskasvu, ning kutsus liikmesriike üles määrama oma 2023. aasta stabiilsus- ja lähenemisprogrammides kindlaks, kuidas eelarvekavadega tagatakse keskpikas perspektiivis eelarvepuudujäägi aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse 3 % sisemajanduse koguproduktist (edaspidi „SKP“) järgimine ning võla usutav ja pidev vähendamine või selle hoidmine usaldusväärsel tasemel. Komisjon kutsus samuti liikmesriike üles kaotama järk-järgult riiklikud eelarvemeetmed, mis on kehtestatud leibkondade ja ettevõtete kaitsmiseks energiahinnašoki eest, ja alustama kõige vähem suunatud meetmetest. Komisjon märkis, et kui uue energiahinnasurve tõttu on vaja toetusmeetmeid pikendada, peaksid liikmesriikide sellised meetmed olema paremini suunatud haavatavatele leibkondadele ja ettevõtetele. Komisjon teatas, et eelarvesoovitused tuleks kvantifitseerida ja diferentseerida. Lisaks, nagu on kavandatud komisjoni 9. novembri 2022. aasta teatises ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniste kohta, sõnastatakse eelarvesoovitused esmaste netokulude põhjal. Komisjon soovitas, et kõik liikmesriigid jätkavad riiklikult rahastatavaid investeeringuid ning tagavad rahastu ning muude liidu vahendite tõhusa kasutamise, eelkõige seoses rohe- ja digipöördega ning vastupidavuseesmärkidega. Komisjon märkis, et teeb nõukogule ettepaneku, et kehtivate õigusnormide kohased ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal.

| (8) | 26. aprillil 2023 esitas komisjon seadusandlikud ettepanekud liidu majanduse juhtimise eeskirjade põhjalikuks reformimiseks. Ettepanekute põhieesmärk on parandada valitsemissektori võla jätkusuutlikkust ning edendada reformide ja investeeringute kaudu kõigis liikmesriikides kestlikku ja kaasavat majanduskasvu. Komisjon soovib ettepanekutega suurendada riikide isevastutust, lihtsustada raamistikku ja keskenduda enam keskpikale perioodile, millega kaasneb tõhus ja ühtsem täitmise tagamine. ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniseid käsitlevate nõukogu 14. märtsi 2023. aasta järelduste kohaselt on eesmärk viia seadusandlik töö lõpule 2023. aastal. |
| --- | --- |

(8)

26. aprillil 2023 esitas komisjon seadusandlikud ettepanekud liidu majanduse juhtimise eeskirjade põhjalikuks reformimiseks. Ettepanekute põhieesmärk on parandada valitsemissektori võla jätkusuutlikkust ning edendada reformide ja investeeringute kaudu kõigis liikmesriikides kestlikku ja kaasavat majanduskasvu. Komisjon soovib ettepanekutega suurendada riikide isevastutust, lihtsustada raamistikku ja keskenduda enam keskpikale perioodile, millega kaasneb tõhus ja ühtsem täitmise tagamine. ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniseid käsitlevate nõukogu 14. märtsi 2023. aasta järelduste kohaselt on eesmärk viia seadusandlik töö lõpule 2023. aastal.

| (9) | 17. mail 2021 esitas Küpros vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas sätestatud hindamissuunistega. 28. juulil 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse, millega kiidetakse heaks Küprose taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnang (6). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Küpros on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjaomased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud. |
| --- | --- |

(9)

17. mail 2021 esitas Küpros vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas sätestatud hindamissuunistega. 28. juulil 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse, millega kiidetakse heaks Küprose taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnang (6). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Küpros on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjaomased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud.

| (10) | 9. mail 2023 esitas Küpros oma 2023. aasta riikliku reformikava ja 2. mail 2023 oma 2023. aasta stabiilsusprogrammi kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 4 lõikega 1. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2023. aasta riiklik reformikava ka Küprose kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava täitmisel tehtud edusammude kohta. |
| --- | --- |

(10)

9. mail 2023 esitas Küpros oma 2023. aasta riikliku reformikava ja 2. mail 2023 oma 2023. aasta stabiilsusprogrammi kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 4 lõikega 1. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2023. aasta riiklik reformikava ka Küprose kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava täitmisel tehtud edusammude kohta.

| (11) | 24. mail 2023 avaldas komisjon Küprose kohta 2023. aasta riigiaruande. Selles hinnati Küprose edusamme nõukogu poolt aastatel 2019–2022 vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti kokkuvõte sellest, kuidas Küpros on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Kõnealuse analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega. Samuti hinnati Küprose edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kestliku arengu eesmärkide saavutamisel. |
| --- | --- |

(11)

24. mail 2023 avaldas komisjon Küprose kohta 2023. aasta riigiaruande. Selles hinnati Küprose edusamme nõukogu poolt aastatel 2019–2022 vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti kokkuvõte sellest, kuidas Küpros on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Kõnealuse analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega. Samuti hinnati Küprose edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

| (12) | Komisjon tegi määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Küprose kohta põhjaliku analüüsi ja avaldas selle tulemused 24. mail 2023. Komisjon jõudis järeldusele, et Küprosel esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige on erasektori, valitsemissektori ja välisvõlaga seotud haavatavused küll üldiselt vähenenud, kuid tekitavad endiselt muret. Eriti on suured võlad, sealhulgas viivislaenud, märkimisväärselt vähenenud ja eeldatavasti vähenevad jätkuvalt, samas tekitab endiselt probleeme jooksevkonto puudujääk. Erasektori võlg on alates 2015. aastast vähenenud, välja arvatud 2020. aastal COVID-19 kriisi ajal, ning peaks SKP nominaalkasvu toel jätkuvalt vähenema ka 2023. ja 2024. aastal. Siiski võivad kõrgemad intressimäärad avaldada survet võla teenindamisele, kuna enamik laene on muutuva intressimääraga. Erasektori võlga ja välisvõlga mõjutab eriotstarbeliste rahastamisvahendite olemasolu Küprosel, mis suurendab võlataset, kuid millega kaasnev risk majandusele on piiratud. Pankade portfellis olevad viivislaenud on viimastel aastatel oluliselt vähenenud tänu viivislaenude müügile, mahakandmistele, rahalistele tagasimaksetele, korrigeerimistele ja võlgade vahetamisele kapitali vastu. Valitsemissektori võlg on pidevalt vähenenud; see langes allapoole pandeemiaeelset taset ning peaks 2023. ja 2024. aastal veelgi vähenema. Hoolimata turismi taastumisest kasvas suur jooksevkonto puudujääk 2022. aastal veelgi, kajastades tugevat sisenõudlust ja kõrgeid energiahindu; prognooside kohaselt peaks see 2023. ja 2024. aastal mõnevõrra vähenema, kuid jääb endiselt suureks. Poliitiline reaktsioon on olnud positiivne. Taaste- ja vastupidavuskava sisaldab mitut meedet, mis peaksid aitama majandust mitmekesistada, toetama ekspordi kasvu ja vähendama liigset sõltuvust naftaimpordist. Taaste- ja vastupidavuskava raames võeti 2022. aasta keskel vastu krediidiostjaid ja krediidihaldajaid käsitlevate seaduste muutmise pakett, millega parandatakse nende töökeskkonda ja toetatakse viivislaenude vähendamist. Sundtäitmise peatamine, mida on mitu korda pikendatud, lõpetati käesoleva aasta veebruaris: tõhus sundtäitmise raamistik on väga oluline, et julgustada laenuvõtjaid osalema laenude restruktureerimises, vähendada veelgi viivislaenude osakaalu majanduses, aidata vähendada erasektori võlakoormust ja tõhustada maksedistsipliini. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon tegi määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Küprose kohta põhjaliku analüüsi ja avaldas selle tulemused 24. mail 2023. Komisjon jõudis järeldusele, et Küprosel esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige on erasektori, valitsemissektori ja välisvõlaga seotud haavatavused küll üldiselt vähenenud, kuid tekitavad endiselt muret. Eriti on suured võlad, sealhulgas viivislaenud, märkimisväärselt vähenenud ja eeldatavasti vähenevad jätkuvalt, samas tekitab endiselt probleeme jooksevkonto puudujääk. Erasektori võlg on alates 2015. aastast vähenenud, välja arvatud 2020. aastal COVID-19 kriisi ajal, ning peaks SKP nominaalkasvu toel jätkuvalt vähenema ka 2023. ja 2024. aastal. Siiski võivad kõrgemad intressimäärad avaldada survet võla teenindamisele, kuna enamik laene on muutuva intressimääraga. Erasektori võlga ja välisvõlga mõjutab eriotstarbeliste rahastamisvahendite olemasolu Küprosel, mis suurendab võlataset, kuid millega kaasnev risk majandusele on piiratud. Pankade portfellis olevad viivislaenud on viimastel aastatel oluliselt vähenenud tänu viivislaenude müügile, mahakandmistele, rahalistele tagasimaksetele, korrigeerimistele ja võlgade vahetamisele kapitali vastu. Valitsemissektori võlg on pidevalt vähenenud; see langes allapoole pandeemiaeelset taset ning peaks 2023. ja 2024. aastal veelgi vähenema. Hoolimata turismi taastumisest kasvas suur jooksevkonto puudujääk 2022. aastal veelgi, kajastades tugevat sisenõudlust ja kõrgeid energiahindu; prognooside kohaselt peaks see 2023. ja 2024. aastal mõnevõrra vähenema, kuid jääb endiselt suureks. Poliitiline reaktsioon on olnud positiivne. Taaste- ja vastupidavuskava sisaldab mitut meedet, mis peaksid aitama majandust mitmekesistada, toetama ekspordi kasvu ja vähendama liigset sõltuvust naftaimpordist. Taaste- ja vastupidavuskava raames võeti 2022. aasta keskel vastu krediidiostjaid ja krediidihaldajaid käsitlevate seaduste muutmise pakett, millega parandatakse nende töökeskkonda ja toetatakse viivislaenude vähendamist. Sundtäitmise peatamine, mida on mitu korda pikendatud, lõpetati käesoleva aasta veebruaris: tõhus sundtäitmise raamistik on väga oluline, et julgustada laenuvõtjaid osalema laenude restruktureerimises, vähendada veelgi viivislaenude osakaalu majanduses, aidata vähendada erasektori võlakoormust ja tõhustada maksedistsipliini.

| (13) | Eurostati kinnitatud andmete kohaselt muutus Küprose valitsemissektori eelarvepuudujääk, mis 2021. aastal oli 2,0 % SKPst, 2022. aastal eelarveülejäägiks 2,1 % SKPst, samas kui valitsemissektori võlg vähenes 101,2 %-lt SKPst 2021. aasta lõpus 86,5 %-le SKPst 2022. aasta lõpus. |
| --- | --- |

(13)

Eurostati kinnitatud andmete kohaselt muutus Küprose valitsemissektori eelarvepuudujääk, mis 2021. aastal oli 2,0 % SKPst, 2022. aastal eelarveülejäägiks 2,1 % SKPst, samas kui valitsemissektori võlg vähenes 101,2 %-lt SKPst 2021. aasta lõpus 86,5 %-le SKPst 2022. aasta lõpus.

| (14) | Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud eelarvepoliitilised meetmed, mis on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. 2022. aastal hõlmasid sellised tulusid vähendavad eelarvepoliitilised meetmed kütuseaktsiisi langetamist kõikide tarbijate jaoks (bensiini ja diislikütuse puhul 7 senti liitri kohta ja kütteaine puhul 5,37 senti liitri kohta) ning leibkondade elektritarbimise suhtes kohaldatava käibemaksumäära vähendamist 19 %-lt 9 %-le (haavatavate leibkondade puhul 5 %-le), samas kui kulusid suurendavad eelarvepoliitilised meetmed hõlmasid elektrihindade tõusu subsideerimist, millega hüvitati 50–100 % hinnatõusust. Kõnealuse subsideerimismeetme rakendamiseks teeb valitsus makseid Küprose energiaametile, mis kuulub täielikult riigile. Komisjoni hinnangul oli kõigi nende meetmete eelarveline netokulu 2022. aastal 0,7 % SKPst. Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud ka Ukraina põgenike ajutise kaitsega seotud eelarvekulud, mis olid 2022. aastal hinnanguliselt 0,1 % SKPst. Samal ajal langesid COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete hinnangulised kulud 2,9 %-lt SKPst 2021. aastal 0,3 %-le SKPst 2022. aastal. |
| --- | --- |

(14)

Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud eelarvepoliitilised meetmed, mis on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. 2022. aastal hõlmasid sellised tulusid vähendavad eelarvepoliitilised meetmed kütuseaktsiisi langetamist kõikide tarbijate jaoks (bensiini ja diislikütuse puhul 7 senti liitri kohta ja kütteaine puhul 5,37 senti liitri kohta) ning leibkondade elektritarbimise suhtes kohaldatava käibemaksumäära vähendamist 19 %-lt 9 %-le (haavatavate leibkondade puhul 5 %-le), samas kui kulusid suurendavad eelarvepoliitilised meetmed hõlmasid elektrihindade tõusu subsideerimist, millega hüvitati 50–100 % hinnatõusust. Kõnealuse subsideerimismeetme rakendamiseks teeb valitsus makseid Küprose energiaametile, mis kuulub täielikult riigile. Komisjoni hinnangul oli kõigi nende meetmete eelarveline netokulu 2022. aastal 0,7 % SKPst. Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud ka Ukraina põgenike ajutise kaitsega seotud eelarvekulud, mis olid 2022. aastal hinnanguliselt 0,1 % SKPst. Samal ajal langesid COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete hinnangulised kulud 2,9 %-lt SKPst 2021. aastal 0,3 %-le SKPst 2022. aastal.

| (15) | 18. juunil 2021 soovitas nõukogu Küprosel (7) säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas rahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud. |
| --- | --- |

(15)

18. juunil 2021 soovitas nõukogu Küprosel (7) säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas rahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud.

| (16) | Komisjoni hinnangul oli eelarvepoliitika (8) 2022. aastal neutraalne, mis oli kõrge inflatsiooni tingimustes asjakohane. Nagu nõukogu soovitas, jätkas Küpros majanduse taastamise toetamist rahastust rahastatavate investeeringutega. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatud kulude maht oli 2022. aastal 1,4 % SKPst (2021. aastal 1,6 % SKPst). Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatud kulude vähenemine 2022. aastal oli tingitud sellest, et algas muude liidu vahenditega seotud uus programmitöö periood. Riiklikult rahastatavad investeeringud andsid eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,1 protsendipunkti (9). Seega ei säilitanud Küpros riiklikult rahastatavaid investeeringuid, kuigi nõukogu oli seda soovitanud. Samal ajal andis riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) eelarvepoliitikasse neutraalse panuse. Seega hoidis Küpros riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasvu piisavalt kontrolli all. |
| --- | --- |

(16)

Komisjoni hinnangul oli eelarvepoliitika (8) 2022. aastal neutraalne, mis oli kõrge inflatsiooni tingimustes asjakohane. Nagu nõukogu soovitas, jätkas Küpros majanduse taastamise toetamist rahastust rahastatavate investeeringutega. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatud kulude maht oli 2022. aastal 1,4 % SKPst (2021. aastal 1,6 % SKPst). Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatud kulude vähenemine 2022. aastal oli tingitud sellest, et algas muude liidu vahenditega seotud uus programmitöö periood. Riiklikult rahastatavad investeeringud andsid eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,1 protsendipunkti (9). Seega ei säilitanud Küpros riiklikult rahastatavaid investeeringuid, kuigi nõukogu oli seda soovitanud. Samal ajal andis riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) eelarvepoliitikasse neutraalse panuse. Seega hoidis Küpros riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasvu piisavalt kontrolli all.

| (17) | 2023. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2023. aastal soodsam kui komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis märgitud ja pärast seda sellega kooskõlas. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2023. aastal 2,8 % ja 2024. aastal 3,0 %. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv väiksem (2023. aastal 2,3 % ja 2024. aastal 2,7 %), mis peamiselt tuleneb kodumaise sisenõudluse oodatust väiksemast kasvust. |
| --- | --- |

(17)

2023. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2023. aastal soodsam kui komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis märgitud ja pärast seda sellega kooskõlas. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2023. aastal 2,8 % ja 2024. aastal 3,0 %. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv väiksem (2023. aastal 2,3 % ja 2024. aastal 2,7 %), mis peamiselt tuleneb kodumaise sisenõudluse oodatust väiksemast kasvust.

| (18) | Valitsus prognoosib oma 2023. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori eelarveülejääk väheneb pisut 2,1 %-lt SKPst 2022. aastal 2,0 %-le SKPst 2023. aastal. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 86,5 %-lt SKPst 2022. aasta lõpus 81,1 %-le SKPst 2023. aasta lõpus. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarveülejääk 2023. aastal 1,8 % SKPst. See on kooskõlas 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud eelarveülejäägiga. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2023. aasta lõpus sarnane (80,4 %). |
| --- | --- |

(18)

Valitsus prognoosib oma 2023. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori eelarveülejääk väheneb pisut 2,1 %-lt SKPst 2022. aastal 2,0 %-le SKPst 2023. aastal. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 86,5 %-lt SKPst 2022. aasta lõpus 81,1 %-le SKPst 2023. aasta lõpus. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarveülejääk 2023. aastal 1,8 % SKPst. See on kooskõlas 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud eelarveülejäägiga. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2023. aasta lõpus sarnane (80,4 %).

| (19) | 2023. aastal peaksid valitsemissektori eelarvepositsiooni jätkuvalt mõjutama eelarvemeetmed, mida on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. Need hõlmavad 2022. aastast pikendatud meetmeid, eelkõige kütuseaktsiisi vähendamist kõigi tarbijate jaoks ja elektrihinna tõusu subsideerimist. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on toetusmeetmete eelarveline netokulu 2023. aastal 0,4 % SKPst (10). Enamik 2023. aasta meetmetest ei näi olevat suunatud kõige haavatavamatele leibkondadele või ettevõtetele ning paljud neist ei säilita täielikult hinnasignaali energianõudluse vähendamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks. Seepärast moodustavad suunatud toetusmeetmed, mida võetakse arvesse nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovituse (11) järgimise hindamisel, komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt 2023. aastal 0,0 % SKPst (võrreldes 0,1 %ga SKPst 2022. aastal). |
| --- | --- |

(19)

2023. aastal peaksid valitsemissektori eelarvepositsiooni jätkuvalt mõjutama eelarvemeetmed, mida on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. Need hõlmavad 2022. aastast pikendatud meetmeid, eelkõige kütuseaktsiisi vähendamist kõigi tarbijate jaoks ja elektrihinna tõusu subsideerimist. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on toetusmeetmete eelarveline netokulu 2023. aastal 0,4 % SKPst (10). Enamik 2023. aasta meetmetest ei näi olevat suunatud kõige haavatavamatele leibkondadele või ettevõtetele ning paljud neist ei säilita täielikult hinnasignaali energianõudluse vähendamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks. Seepärast moodustavad suunatud toetusmeetmed, mida võetakse arvesse nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovituse (11) järgimise hindamisel, komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt 2023. aastal 0,0 % SKPst (võrreldes 0,1 %ga SKPst 2022. aastal).

| (20) | Oma 12. juuli 2022 soovituses soovitas nõukogu Küprosel võtta meetmeid, tagamaks 2023. aastal, et riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv on kooskõlas üldiselt neutraalse eelarvepoliitikaga, (12) võttes arvesse jätkuvat ajutist ja sihipärast toetust leibkondadele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Küpros peaks olema valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Samuti soovitati Küprosel suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades rahastut ning muid liidu vahendeid. |
| --- | --- |

(20)

Oma 12. juuli 2022 soovituses soovitas nõukogu Küprosel võtta meetmeid, tagamaks 2023. aastal, et riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv on kooskõlas üldiselt neutraalse eelarvepoliitikaga, (12) võttes arvesse jätkuvat ajutist ja sihipärast toetust leibkondadele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Küpros peaks olema valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Samuti soovitati Küprosel suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades rahastut ning muid liidu vahendeid.

| (21) | Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika 2023. aastal üldjoontes neutraalne (‒ 0,1 % SKPst). See järgneb 2022. aasta neutraalsele eelarvepoliitikale (0,0 % SKPst). Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) peaks andma 2023. aastal eelarvepoliitikasse neutraalse panuse 0,0 % SKPst. See hõlmab energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamatele leibkondadele ja ettevõtetele suunatud toetusmeetmete kulude vähenemist 0,1 % SKPst. Kokkuvõttes on riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude prognoositud kasv nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitusega kooskõlas. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulude maht on prognoosi kohaselt 2023. aastal 0,8 % SKPst, samas kui riiklikult rahastatavad investeeringud annavad prognoosi kohaselt eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,8 protsendipunkti (13). Seega kavatseb Küpros rahastada täiendavaid investeeringuid rahastust ja muudest liidu vahenditest ning säilitab prognoosi kohaselt riiklikult rahastatavad investeeringud. Küpros kavatseb rahastada rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse tehtavaid avaliku sektori investeeringuid, mis hõlmavad näiteks Küprose elektrituru juhtimissüsteemi loomist, uute energiatõhusate hoonete, sealhulgas uue psühhiaatriahaigla ehitamist, koolide energiatõhususe suurendamist ning Nikosia ja Larnaca piirkonna veega kindlustatust parandava reservuaari ehitamist, mida osaliselt rahastatakse rahastust ning muudest liidu vahenditest. |
| --- | --- |

(21)

Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika 2023. aastal üldjoontes neutraalne (‒ 0,1 % SKPst). See järgneb 2022. aasta neutraalsele eelarvepoliitikale (0,0 % SKPst). Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) peaks andma 2023. aastal eelarvepoliitikasse neutraalse panuse 0,0 % SKPst. See hõlmab energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamatele leibkondadele ja ettevõtetele suunatud toetusmeetmete kulude vähenemist 0,1 % SKPst. Kokkuvõttes on riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude prognoositud kasv nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitusega kooskõlas. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulude maht on prognoosi kohaselt 2023. aastal 0,8 % SKPst, samas kui riiklikult rahastatavad investeeringud annavad prognoosi kohaselt eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,8 protsendipunkti (13). Seega kavatseb Küpros rahastada täiendavaid investeeringuid rahastust ja muudest liidu vahenditest ning säilitab prognoosi kohaselt riiklikult rahastatavad investeeringud. Küpros kavatseb rahastada rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse tehtavaid avaliku sektori investeeringuid, mis hõlmavad näiteks Küprose elektrituru juhtimissüsteemi loomist, uute energiatõhusate hoonete, sealhulgas uue psühhiaatriahaigla ehitamist, koolide energiatõhususe suurendamist ning Nikosia ja Larnaca piirkonna veega kindlustatust parandava reservuaari ehitamist, mida osaliselt rahastatakse rahastust ning muudest liidu vahenditest.

| (22) | 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarveülejääk 2024. aastal suurenema 2,3 %-le SKPst. Eelarveülejäägi kasv 2024. aastal on peamiselt tingitud sotsiaalkindlustusmaksete suurenemisest alates 1. jaanuarist 2024. Vastavalt 2023. aasta stabiilsusprogrammile prognoositakse, et valitsemissektori võla suhe SKPsse väheneb 2024. aasta lõpus 72,9 %-le. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarveülejääk moodustab 2024. aastal 2,1 % SKPst. See on kooskõlas 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud ülejäägiga. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2024. aasta lõpus sarnane (72,5 %). |
| --- | --- |

(22)

2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarveülejääk 2024. aastal suurenema 2,3 %-le SKPst. Eelarveülejäägi kasv 2024. aastal on peamiselt tingitud sotsiaalkindlustusmaksete suurenemisest alates 1. jaanuarist 2024. Vastavalt 2023. aasta stabiilsusprogrammile prognoositakse, et valitsemissektori võla suhe SKPsse väheneb 2024. aasta lõpus 72,9 %-le. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarveülejääk moodustab 2024. aastal 2,1 % SKPst. See on kooskõlas 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud ülejäägiga. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2024. aasta lõpus sarnane (72,5 %).

| (23) | Stabiilsusprogrammis nähakse ette kõigi energiatoetusmeetmete järkjärguline kaotamine 2024. aastal. Ka komisjon eeldab energiatoetusmeetmete täielikku järkjärgulist kaotamist 2024. aastal. See sõltub eeldusest, et energiahinnad ei tõuse uuesti. |
| --- | --- |

(23)

Stabiilsusprogrammis nähakse ette kõigi energiatoetusmeetmete järkjärguline kaotamine 2024. aastal. Ka komisjon eeldab energiatoetusmeetmete täielikku järkjärgulist kaotamist 2024. aastal. See sõltub eeldusest, et energiahinnad ei tõuse uuesti.

| (24) | Programmi kohaselt kavatseb Küpros saavutada keskpika perioodi eelarve-eesmärgi (struktuurne eelarvepositsioon 0,0 % SKPst) 2023. aastal ning säilitada selle kogu ülejäänud programmiperioodi jooksul. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks struktuurne eelarvepositsioon keskpika perioodi eelarve-eesmärki ületades olema 2023. aastal + 0,9 % SKPst ja 2024. aastal + 1,3 % SKPst. Konservatiivse eelarvepoliitika kohaldamine 2024. aastal aitab tugevdada ka välispositsiooni. |
| --- | --- |

(24)

Programmi kohaselt kavatseb Küpros saavutada keskpika perioodi eelarve-eesmärgi (struktuurne eelarvepositsioon 0,0 % SKPst) 2023. aastal ning säilitada selle kogu ülejäänud programmiperioodi jooksul. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks struktuurne eelarvepositsioon keskpika perioodi eelarve-eesmärki ületades olema 2023. aastal + 0,9 % SKPst ja 2024. aastal + 1,3 % SKPst. Konservatiivse eelarvepoliitika kohaldamine 2024. aastal aitab tugevdada ka välispositsiooni.

| (25) | Eeldades, et poliitikat ei muudeta, prognoositakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et riiklikult rahastatavad esmased netokulud (14) kasvavad 2024. aastal 3,6 %. |
| --- | --- |

(25)

Eeldades, et poliitikat ei muudeta, prognoositakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et riiklikult rahastatavad esmased netokulud (14) kasvavad 2024. aastal 3,6 %.

| (26) | 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaksid valitsemissektori investeeringud vähenema 3,0 %-lt SKPst 2023. aastal 2,8 %-le SKPst 2024. aastal. Investeeringute vähenemine kajastab püsivat nominaalinvesteeringute taset suurema SKP juures. |
| --- | --- |

(26)

2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaksid valitsemissektori investeeringud vähenema 3,0 %-lt SKPst 2023. aastal 2,8 %-le SKPst 2024. aastal. Investeeringute vähenemine kajastab püsivat nominaalinvesteeringute taset suurema SKP juures.

| (27) | 2023. aasta stabiilsusprogrammis on esitatud keskpika perioodi eelarvekava aastani 2026. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarveülejääk jääma 2025. aastal samaks (2,3 % SKPst) ja 2026. aastaks suurenema 2,4 %-le SKPst. Seega peaks valitsemissektori eelarvepositsioon programmiperioodi jooksul vastama aluslepingus sätestatud kontrollväärtusele. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 72,9 %-lt SKPst 2024. aasta lõpus 60,1 %-le SKPst 2026. aasta lõpus. |
| --- | --- |

(27)

2023. aasta stabiilsusprogrammis on esitatud keskpika perioodi eelarvekava aastani 2026. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarveülejääk jääma 2025. aastal samaks (2,3 % SKPst) ja 2026. aastaks suurenema 2,4 %-le SKPst. Seega peaks valitsemissektori eelarvepositsioon programmiperioodi jooksul vastama aluslepingus sätestatud kontrollväärtusele. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 72,9 %-lt SKPst 2024. aasta lõpus 60,1 %-le SKPst 2026. aasta lõpus.

| (28) | Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks. Küprose taaste- ja vastupidavuskava rakendamine käib, kuid esineb mõningane viivituste oht. Küpros esitas taaste- ja vastupidavuskavas seatud 14 eesmärgi kohta ühe maksetaotluse, mille alusel maksti välja kokku 85 miljonit eurot. Küprose taaste- ja vastupidavuskava on suhteliselt suur ja keerukas. Viivituste ohu vähendamiseks on oluline tagada taaste- ja vastupidavuskava kindlakäeline juhtimine ning pidev järelevalve selle rakendamise üle. Küprose taaste- ja vastupidavuskava vaadatakse eeldatavasti läbi, et lisada sellesse kava „REPowerEU“ meetmed ja võtta arvesse maksimaalse rahalise toetuse määra vähendamist. Uue REPowerEU peatüki kiire lisamine taaste- ja vastupidavuskavasse võimaldab rahastada täiendavaid reforme ja investeeringuid, et toetada Küprose strateegilisi eesmärke energia ja rohepöörde vallas. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline ja tulemuslik kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest. |
| --- | --- |

(28)

Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks. Küprose taaste- ja vastupidavuskava rakendamine käib, kuid esineb mõningane viivituste oht. Küpros esitas taaste- ja vastupidavuskavas seatud 14 eesmärgi kohta ühe maksetaotluse, mille alusel maksti välja kokku 85 miljonit eurot. Küprose taaste- ja vastupidavuskava on suhteliselt suur ja keerukas. Viivituste ohu vähendamiseks on oluline tagada taaste- ja vastupidavuskava kindlakäeline juhtimine ning pidev järelevalve selle rakendamise üle. Küprose taaste- ja vastupidavuskava vaadatakse eeldatavasti läbi, et lisada sellesse kava „REPowerEU“ meetmed ja võtta arvesse maksimaalse rahalise toetuse määra vähendamist. Uue REPowerEU peatüki kiire lisamine taaste- ja vastupidavuskavasse võimaldab rahastada täiendavaid reforme ja investeeringuid, et toetada Küprose strateegilisi eesmärke energia ja rohepöörde vallas. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline ja tulemuslik kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest.

| (29) | Komisjon kiitis 2022. aastal heaks kõik Küprose ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid. Ühtekuuluvuspoliitika programmide kiire rakendamine vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga, sealhulgas REPowerEU peatükiga, on esmatähtis, et viia Küprosel ellu rohe- ja digipööre, suurendada majanduslikku ja sotsiaalset vastupidavust ning tagada tasakaalustatud territoriaalne areng. |
| --- | --- |

(29)

Komisjon kiitis 2022. aastal heaks kõik Küprose ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid. Ühtekuuluvuspoliitika programmide kiire rakendamine vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga, sealhulgas REPowerEU peatükiga, on esmatähtis, et viia Küprosel ellu rohe- ja digipööre, suurendada majanduslikku ja sotsiaalset vastupidavust ning tagada tasakaalustatud territoriaalne areng.

| (30) | Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas ja ühtekuuluvuspoliitika programmides käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Küpros silmitsi täiendavate probleemidega ettevõtluskeskkonnas, mis eelkõige hõlmavad riigile kuuluvate ettevõtete juhtimist, taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, elektrivõrgu ajakohastamist ja uuendamist, energiaühendusi, energiatõhusust, kestlikku transporti ja rohepöördeks vajalikke oskusi. |
| --- | --- |

(30)

Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas ja ühtekuuluvuspoliitika programmides käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Küpros silmitsi täiendavate probleemidega ettevõtluskeskkonnas, mis eelkõige hõlmavad riigile kuuluvate ettevõtete juhtimist, taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, elektrivõrgu ajakohastamist ja uuendamist, energiaühendusi, energiatõhusust, kestlikku transporti ja rohepöördeks vajalikke oskusi.

| (31) | Juhtimissüsteemis esineb lünki seoses rahvusvaheliste standarditega, nt seoses OECD koostatud suunistega riigile kuuluvate ettevõtete üldjuhtimise kohta ja Maailmapanga koostatud töövahendiga riigile kuuluvate ettevõtete üldjuhtimise kohta. Eelkõige suurendaksid riigile kuuluvate ettevõtete tõhusust ja tulemuslikkust finantstulemuste ja avaliku sektori eesmärkide suurem läbipaistvus ning sellega seotud suurem aruandekohustus, samuti parimate tavade, näiteks saavutustel põhineva ja läbipaistva riigile kuuluvate ettevõtete juhtorganite liikmete nimetamise menetluse rakendamine. Samuti aitaks praegust olukorda parandada riigile kuuluvate ettevõtete omandiõiguse üleminek poliitikale orienteeritud ministeeriumidelt spetsiaalsele keskasutusele ning keskse järelevalveüksuse loomine rahandusministeeriumis. Parem juhtimine aitaks tagada, et riigile kuuluvate ettevõtete peamised avaliku sektori investeerimisprojektid viiakse õigeaegselt lõpule, mis omakorda hõlbustaks rohe- ja digipööret. Riigile kuuluvate ettevõtetega seotud meetmete võtmine muudaks juhtimise Küprosel tõhusamaks ning turu nii kohalike kui ka välismaiste ettevõtete jaoks õiglasemaks ja läbipaistvamaks. See on kooskõlas Küprose pikaajalise strateegia eesmärkidega ja selle aluseks oleva tegevuskavaga (algatuse „Osaliselt valitsusasutusena tegutsevate ettevõtete moderniseerimine ning innovatsiooni ja efektiivsuse edendamiseks õigete stiimulite loomine“ raames). Poliitika, mille eesmärk on parandada riigile kuuluvate ettevõtete juhtimist, võib ka avalikku sektorit tõhusamaks muuta. Küpros on seoses riigile kuuluvate ettevõtete juhtimisega taotlenud tehnilist abi Rahvusvaheliselt Valuutafondilt. |
| --- | --- |

(31)

Juhtimissüsteemis esineb lünki seoses rahvusvaheliste standarditega, nt seoses OECD koostatud suunistega riigile kuuluvate ettevõtete üldjuhtimise kohta ja Maailmapanga koostatud töövahendiga riigile kuuluvate ettevõtete üldjuhtimise kohta. Eelkõige suurendaksid riigile kuuluvate ettevõtete tõhusust ja tulemuslikkust finantstulemuste ja avaliku sektori eesmärkide suurem läbipaistvus ning sellega seotud suurem aruandekohustus, samuti parimate tavade, näiteks saavutustel põhineva ja läbipaistva riigile kuuluvate ettevõtete juhtorganite liikmete nimetamise menetluse rakendamine. Samuti aitaks praegust olukorda parandada riigile kuuluvate ettevõtete omandiõiguse üleminek poliitikale orienteeritud ministeeriumidelt spetsiaalsele keskasutusele ning keskse järelevalveüksuse loomine rahandusministeeriumis. Parem juhtimine aitaks tagada, et riigile kuuluvate ettevõtete peamised avaliku sektori investeerimisprojektid viiakse õigeaegselt lõpule, mis omakorda hõlbustaks rohe- ja digipööret. Riigile kuuluvate ettevõtetega seotud meetmete võtmine muudaks juhtimise Küprosel tõhusamaks ning turu nii kohalike kui ka välismaiste ettevõtete jaoks õiglasemaks ja läbipaistvamaks. See on kooskõlas Küprose pikaajalise strateegia eesmärkidega ja selle aluseks oleva tegevuskavaga (algatuse „Osaliselt valitsusasutusena tegutsevate ettevõtete moderniseerimine ning innovatsiooni ja efektiivsuse edendamiseks õigete stiimulite loomine“ raames). Poliitika, mille eesmärk on parandada riigile kuuluvate ettevõtete juhtimist, võib ka avalikku sektorit tõhusamaks muuta. Küpros on seoses riigile kuuluvate ettevõtete juhtimisega taotlenud tehnilist abi Rahvusvaheliselt Valuutafondilt.

| (32) | Selleks et Küprose taastuvate energiaallikate täielikku potentsiaali veelgi paremini ära kasutada, võiks teha täiendavaid investeeringuid elektrivõrgu ajakohastamisse ja uuendamisse ning võtta kasutusele võrguülesed energiasalvestusrajatised. Elektriostulepingud ja hinnavahelepingud võivad olla sobivad majanduslikud vahendid, et kiirendada taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu. Küpros praegu gaasi ei kasuta, kuid nafta osakaal energiaallikate jaotuses on 83,2 %. Arvestades energiahindade suurt kõikumist maailmaturgudel, on Küprose majanduse kestlikkuse seisukohast äärmiselt oluline vähendada riigi suurt sõltuvust naftast, mille ta täies mahus impordib. Energiatarnete mitmekesistamiseks ja impordisõltuvuse vähendamiseks oleks Küprosel kasulik arendada välja elektriühendused, võtta laialdasemalt kasutusele taastuvad energiaallikad ning teha uusi investeeringuid taristusse ja võrkudesse. Peale selle võiks laiendada ja kiirendada energiatõhususe poliitikat, et ohjeldada kasvavat energiatarbimist. Energiatõhususe meetmed peaksid aitama leevendada ka energiaostuvõimetust, mida kogeb suur osa elanikkonnast (2021. aastal 19,4 %), kasutades selleks vajaduse korral ühtekuuluvuspoliitika vahendeid. Küpros saaks kasu üleminekust kestlikule transpordile. Saar sõltub praegu eratranspordist ja kogu transpordisektor tekitas 2020. aastal 21 % kasvuhoonegaaside koguheitest, kuid sellised näitajad nagu elektrisõidukite osakaal esmakordselt registreeritud autode hulgas ja laadimispunktide arv ühe elektrisõiduki kohta on liidu madalaimad. Paketi „Eesmärk 55“ sihtide saavutamiseks peab Küpros veelgi vähendama kasvuhoonegaaside heidet ning suurendama taastuvenergia tootmist ja energiatõhusust. |
| --- | --- |

(32)

Selleks et Küprose taastuvate energiaallikate täielikku potentsiaali veelgi paremini ära kasutada, võiks teha täiendavaid investeeringuid elektrivõrgu ajakohastamisse ja uuendamisse ning võtta kasutusele võrguülesed energiasalvestusrajatised. Elektriostulepingud ja hinnavahelepingud võivad olla sobivad majanduslikud vahendid, et kiirendada taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu. Küpros praegu gaasi ei kasuta, kuid nafta osakaal energiaallikate jaotuses on 83,2 %. Arvestades energiahindade suurt kõikumist maailmaturgudel, on Küprose majanduse kestlikkuse seisukohast äärmiselt oluline vähendada riigi suurt sõltuvust naftast, mille ta täies mahus impordib. Energiatarnete mitmekesistamiseks ja impordisõltuvuse vähendamiseks oleks Küprosel kasulik arendada välja elektriühendused, võtta laialdasemalt kasutusele taastuvad energiaallikad ning teha uusi investeeringuid taristusse ja võrkudesse. Peale selle võiks laiendada ja kiirendada energiatõhususe poliitikat, et ohjeldada kasvavat energiatarbimist. Energiatõhususe meetmed peaksid aitama leevendada ka energiaostuvõimetust, mida kogeb suur osa elanikkonnast (2021. aastal 19,4 %), kasutades selleks vajaduse korral ühtekuuluvuspoliitika vahendeid. Küpros saaks kasu üleminekust kestlikule transpordile. Saar sõltub praegu eratranspordist ja kogu transpordisektor tekitas 2020. aastal 21 % kasvuhoonegaaside koguheitest, kuid sellised näitajad nagu elektrisõidukite osakaal esmakordselt registreeritud autode hulgas ja laadimispunktide arv ühe elektrisõiduki kohta on liidu madalaimad. Paketi „Eesmärk 55“ sihtide saavutamiseks peab Küpros veelgi vähendama kasvuhoonegaaside heidet ning suurendama taastuvenergia tootmist ja energiatõhusust.

| (33) | Tööjõu ja oskuste nappus rohepöörde jaoks olulistes sektorites ja kutsealadel, sealhulgas nullnetotehnoloogiate tootmine, kasutuselevõtt ja hooldamine, tekitab probleeme üleminekul nullnetomajandusele. 2022. aastal ei jätkunud mitmete rohepöördeks vajalikke erioskusi või -teadmisi nõudvate ametikohtade täitmiseks piisavalt töötajaid ja kõige olulisemates sektorites (nt ehitus ja tootmine) oli vabade töökohtade määr suurenenud. Kvaliteetsed haridus- ja koolitussüsteemid, mis vastavad tööturu muutuvatele vajadustele, ning sihipärased täiend- ja ümberõppe meetmed on esmatähtsad, et vähendada oskuste nappust ning edendada töötajate kaasamist ja tööjõu ümberpaigutamist. Kasutamata tööjõupakkumise rakendamiseks peavad kõnealused meetmed olema kättesaadavad eelkõige rohepöördest enim mõjutatud üksikisikutele ning sektorites ja piirkondades. |
| --- | --- |

(33)

Tööjõu ja oskuste nappus rohepöörde jaoks olulistes sektorites ja kutsealadel, sealhulgas nullnetotehnoloogiate tootmine, kasutuselevõtt ja hooldamine, tekitab probleeme üleminekul nullnetomajandusele. 2022. aastal ei jätkunud mitmete rohepöördeks vajalikke erioskusi või -teadmisi nõudvate ametikohtade täitmiseks piisavalt töötajaid ja kõige olulisemates sektorites (nt ehitus ja tootmine) oli vabade töökohtade määr suurenenud. Kvaliteetsed haridus- ja koolitussüsteemid, mis vastavad tööturu muutuvatele vajadustele, ning sihipärased täiend- ja ümberõppe meetmed on esmatähtsad, et vähendada oskuste nappust ning edendada töötajate kaasamist ja tööjõu ümberpaigutamist. Kasutamata tööjõupakkumise rakendamiseks peavad kõnealused meetmed olema kättesaadavad eelkõige rohepöördest enim mõjutatud üksikisikutele ning sektorites ja piirkondades.

| (34) | Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2023. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (15) kajastub esitatud soovituses 1. |
| --- | --- |

(34)

Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2023. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (15) kajastub esitatud soovituses 1.

| (35) | Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et i) tagada võla jätkusuutlikkus ja hoiduda 2023. aastal kogunõudluse laiapõhjalisest toetamisest, suunata paremini kõrgete energiahindade mõju leevendamiseks võetavaid eelarvemeetmeid ning kaaluda asjakohaseid viise toetuse lõpetamiseks, kui energiahinnasurve väheneb; ii) säilitada avaliku sektori investeeringute kõrge tase ja edendada erainvesteeringuid, et toetada rohe- ja digipööret; iii) toetada palgasuundumusi, mis leevendavad ostujõu vähenemist, piirates samal ajal teisest mõju inflatsioonile, tõhustada veelgi aktiivset tööturupoliitikat ja leevendada oskuste nappust; iv) parandada ettevõtluskeskkonda ja tagada, et ettevõtetele antav energiatoetus on kulutõhus, ajutine, suunatud elujõulistele ettevõtetele ja säilitab stiimulid rohepöördeks, ning v) säilitada makromajanduslik finantsstabiilsus ja jälgida riske, jätkates samal ajal tööd pangandusliidu väljakujundamiseks. Küprose puhul aitavad soovitused 1, 2, 3 ja 4 rakendada esimest, teist, kolmandat ja neljandat soovitust, mis on sätestatud 2023. aasta euroala käsitlevas soovituses. |
| --- | --- |

(35)

Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et i) tagada võla jätkusuutlikkus ja hoiduda 2023. aastal kogunõudluse laiapõhjalisest toetamisest, suunata paremini kõrgete energiahindade mõju leevendamiseks võetavaid eelarvemeetmeid ning kaaluda asjakohaseid viise toetuse lõpetamiseks, kui energiahinnasurve väheneb; ii) säilitada avaliku sektori investeeringute kõrge tase ja edendada erainvesteeringuid, et toetada rohe- ja digipööret; iii) toetada palgasuundumusi, mis leevendavad ostujõu vähenemist, piirates samal ajal teisest mõju inflatsioonile, tõhustada veelgi aktiivset tööturupoliitikat ja leevendada oskuste nappust; iv) parandada ettevõtluskeskkonda ja tagada, et ettevõtetele antav energiatoetus on kulutõhus, ajutine, suunatud elujõulistele ettevõtetele ja säilitab stiimulid rohepöördeks, ning v) säilitada makromajanduslik finantsstabiilsus ja jälgida riske, jätkates samal ajal tööd pangandusliidu väljakujundamiseks. Küprose puhul aitavad soovitused 1, 2, 3 ja 4 rakendada esimest, teist, kolmandat ja neljandat soovitust, mis on sätestatud 2023. aasta euroala käsitlevas soovituses.

| (36) | Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja hindamist, on nõukogu 2023. aasta riikliku reformikava ja 2023. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel esitatud nõukogu soovitused kajastuvad esitatud soovituses 1. Soovituses 1 osutatud poliitikameetmed aitavad kõrvaldada erasektori, valitsemissektori ja välisvõlaga seotud haavatavust. Soovitus 2 aitab kaasa soovituse 1 täitmisele. Soovituses 1 osutatud poliitikameetmed aitavad vähendada tasakaalustamatust ja rakendada 2023. aasta euroala käsitlevas soovituses sätestatud soovitusi kooskõlas põhjendusega 35, |
| --- | --- |

(36)

Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja hindamist, on nõukogu 2023. aasta riikliku reformikava ja 2023. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel esitatud nõukogu soovitused kajastuvad esitatud soovituses 1. Soovituses 1 osutatud poliitikameetmed aitavad kõrvaldada erasektori, valitsemissektori ja välisvõlaga seotud haavatavust. Soovitus 2 aitab kaasa soovituse 1 täitmisele. Soovituses 1 osutatud poliitikameetmed aitavad vähendada tasakaalustamatust ja rakendada 2023. aasta euroala käsitlevas soovituses sätestatud soovitusi kooskõlas põhjendusega 35,

SOOVITAB Küprosel võtta 2023. ja 2024. aastal järgmisi meetmeid.

1.

Hõlbustada erasektori võla vähendamist, rakendades muu hulgas tõhusa sundtäitmise raamistikku.

Jätkata 2024. aasta järgsel perioodil investeeringuid ja reforme, mis soodustavad suuremat kestlikku majanduskasvu ja säilitavad keskpikas perspektiivis usaldusväärse eelarvepositsiooni.

2.

Kiirendada taaste- ja vastupidavuskava rakendamist, tagades muu hulgas piisava haldussuutlikkuse, ning viia kiiresti lõpule REPowerEU peatüki koostamine, et alustada kiiresti selle rakendamist. Jätkata ühtekuuluvuspoliitika programmide kiiret rakendamist täielikus vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga.

3.

Võtta meetmeid riigile kuuluvate ettevõtete juhtimise parandamiseks kooskõlas rahvusvaheliste standarditega.

4.

Vähendada sõltuvust fossiilkütustest ja mitmekesistada energiatarneid. Kasutada paremini ära kogu taastuvenergia tootmise potentsiaal, kiirendada taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, kasutades sobivaid majanduslikke vahendeid ja tehes täiendavaid investeeringuid elektrivõrgu, sealhulgas energiasalvestusrajatiste ajakohastamiseks ja uuendamiseks. Kiirendada elektriühenduste väljaarendamist. Laiendada energiatõhususe meetmeid ja kiirendada nende rakendamist, et lahendada muu hulgas energiaostuvõimetusega seotud probleemid. Laiendada ja kiirendada üleminekut kestlikule transpordile. Suurendada poliitilisi jõupingutusi rohepöördeks vajalike oskuste ja pädevuste pakkumiseks ja omandamiseks.

Brüssel, 14. juuli 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

3

(4)  Nõukogu 16. mai 2023. aasta soovitus euroala majanduspoliitika kohta (ELT C 180, 23.5.2023, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. veebruari 2023. aasta määrus (EL) 2023/435, millega muudetakse määrust (EL) 2021/241 riiklike taaste- ja vastupidavuskavade REPowerEU peatükkide osas ning määrusi (EL) nr 1303/2013, (EL) 2021/1060 ja (EL) 2021/1755 ning direktiivi 2003/87/EÜ (ELT L 63, 28.2.2023, lk 1).

5

(6)  ST 10686/2021; ST 10686/2021 ADD 1.

6

(7)  Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitus, milles esitatakse nõukogu arvamus Küprose 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 304, 29.7.2021, lk 58).

7

(8)  Eelarvepoliitikat mõõdetakse esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse rahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavaid kulusid. Üksikasjalikum teave on esitatud eelarvestatistikatabelite tekstikastis 1.

8

(9)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud andsid ekspansiivse panuse 0,2 protsendipunkti SKPst.

9

(10)  See näitaja kajastab nende meetmete aastaste eelarvekulude taset, sealhulgas jooksvaid tulusid ja kulusid ning asjakohasel juhul kapitalikulumeetmeid.

10

(11)  Nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitus, milles käsitletakse Küprose 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Küprose 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 334, 1.9.2022, lk 104).

11

(12)  Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on Küprose keskpika perioodi (kümne aasta keskmine) nominaalne potentsiaalne SKP kasv, mida kasutatakse eelarvepoliitika mõõtmiseks, hinnanguliselt 8,2 %.

12

(13)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma neutraalse panuse 0,0 protsendipunkti SKPst.

13

(14)  Esmased netokulud on riiklikult rahastatavad kulud ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta ning need ei hõlma intressikulusid ega tsüklilisi töötuskulusid.

14

(15)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2 ja artikli 9 lõikele 2.

15

---

| 1.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/125 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/125

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

14. juuli 2023,

milles käsitletakse Läti 2023. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Läti stabiilsusprogrammi kohta

(2023/C 312/14)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arves nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (3) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu (edaspidi „rahastu“). Rahastust antakse liikmesriikidele rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. Kooskõlas Euroopa poolaasta prioriteetidega aitab rahastu kaasa majanduslikule ja kaasavale taastumisele ning kestlike ja majanduskasvu soodustavate reformide ja investeeringute tegemisele, eelkõige rohe- ja digipööret edendavate reformide ja investeeringute tegemisele, et muuta liikmesriikide majandus vastupidavamaks. Samuti aitab see tugevdada riigi rahandust ning hoogustada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis, parandada territoriaalset ühtekuuluvust liidus ja toetada Euroopa sotsiaalõiguste samba jätkuvat rakendamist. 30. juunil 2022 ajakohastati vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikele 2 rahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust. |
| --- | --- |

(1)

19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (3) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu (edaspidi „rahastu“). Rahastust antakse liikmesriikidele rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. Kooskõlas Euroopa poolaasta prioriteetidega aitab rahastu kaasa majanduslikule ja kaasavale taastumisele ning kestlike ja majanduskasvu soodustavate reformide ja investeeringute tegemisele, eelkõige rohe- ja digipööret edendavate reformide ja investeeringute tegemisele, et muuta liikmesriikide majandus vastupidavamaks. Samuti aitab see tugevdada riigi rahandust ning hoogustada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis, parandada territoriaalset ühtekuuluvust liidus ja toetada Euroopa sotsiaalõiguste samba jätkuvat rakendamist. 30. juunil 2022 ajakohastati vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikele 2 rahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.

| (2) | 22. novembril 2022 võttis komisjon vastu 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2023) algust. 23. märtsil 2023 kiitis Euroopa Ülemkogu heaks 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid, mis on koondunud konkurentsivõimelise kestlikkuse nelja mõõtme ümber. 22. novembril 2022 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka 2023. aasta häiremehhanismi aruande, milles nimetati Lätit ühe liikmesriigina, kus võib esineda tasakaalustamatus või kus võib esineda oht selle tekkimiseks ja kelle olukorda oleks vaja põhjalikult analüüsida. 24. veebruaril 2023 võttis komisjon vastu ka arvamuse Läti 2023. aasta eelarvekava kohta. Komisjon võttis vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2023. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. Nõukogu võttis 16. mail 2023 vastu euroala majanduspoliitikat käsitleva soovituse (4) (edaspidi „2023. aasta euroala käsitlev soovitus“) ja 13. märtsil 2023 ühise tööhõivearuande. |
| --- | --- |

(2)

22. novembril 2022 võttis komisjon vastu 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2023) algust. 23. märtsil 2023 kiitis Euroopa Ülemkogu heaks 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid, mis on koondunud konkurentsivõimelise kestlikkuse nelja mõõtme ümber. 22. novembril 2022 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka 2023. aasta häiremehhanismi aruande, milles nimetati Lätit ühe liikmesriigina, kus võib esineda tasakaalustamatus või kus võib esineda oht selle tekkimiseks ja kelle olukorda oleks vaja põhjalikult analüüsida. 24. veebruaril 2023 võttis komisjon vastu ka arvamuse Läti 2023. aasta eelarvekava kohta. Komisjon võttis vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2023. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. Nõukogu võttis 16. mail 2023 vastu euroala majanduspoliitikat käsitleva soovituse (4) (edaspidi „2023. aasta euroala käsitlev soovitus“) ja 13. märtsil 2023 ühise tööhõivearuande.

| (3) | Kuigi liidu riikide majandus on olnud märkimisväärselt vastupidav, avaldab geopoliitiline kontekst jätkuvalt negatiivset mõju. Kuna liit toetab kindlalt Ukrainat, keskendutakse liidu majandus- ja sotsiaalpoliitika tegevuskavas sellele, et vähendada lühiajalises perspektiivis energiašokkide negatiivset mõju nii haavatavatele leibkondadele kui ka ettevõtetele ning jätkata jõupingutusi, et viia ellu rohe- ja digipööre, toetada kestlikku ja kaasavat majanduskasvu, tagada makromajanduslik stabiilsus ja suurendada vastupidavust keskpikas perspektiivis. Samuti keskendutakse selles jõuliselt liidu konkurentsivõime ja tootlikkuse suurendamisele. |
| --- | --- |

(3)

Kuigi liidu riikide majandus on olnud märkimisväärselt vastupidav, avaldab geopoliitiline kontekst jätkuvalt negatiivset mõju. Kuna liit toetab kindlalt Ukrainat, keskendutakse liidu majandus- ja sotsiaalpoliitika tegevuskavas sellele, et vähendada lühiajalises perspektiivis energiašokkide negatiivset mõju nii haavatavatele leibkondadele kui ka ettevõtetele ning jätkata jõupingutusi, et viia ellu rohe- ja digipööre, toetada kestlikku ja kaasavat majanduskasvu, tagada makromajanduslik stabiilsus ja suurendada vastupidavust keskpikas perspektiivis. Samuti keskendutakse selles jõuliselt liidu konkurentsivõime ja tootlikkuse suurendamisele.

| (4) | 1. veebruaril 2023 avaldas komisjon teatise „Rohelise kokkuleppe tööstuskava kliimaneutraalsuse ajastuks“ (edaspidi „rohelise kokkuleppe tööstuskava“). Rohelise kokkuleppe tööstuskava eesmärk on edendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet ja toetada kiiret üleminekut kliimaneutraalsusele. See täiendab Euroopa rohelise kokkuleppe ja kava „REPowerEU“ raames tehtavaid jõupingutusi. Sellega tahetakse samuti luua keskkond, mis aitaks paremini suurendada liidu tootmisvõimsust nullnetotehnoloogia ja toodete osas, mida on vaja liidu ambitsioonikate kliimaeesmärkide saavutamiseks, samuti tagada juurdepääs asjakohastele kriitilise tähtsusega toorainetele, sealhulgas mitmekesistades hankimist, kasutades parimal viisil liikmesriikide maavarasid ja maksimeerides toorainete ringlussevõttu. Rohelise kokkuleppe tööstuskava põhineb neljal sambal: prognoositav ja lihtsam õigusraamistik, kiirem juurdepääs rahastusele, oskuste edendamine ning avatud kaubandus tarneahelate vastupidavuse tagamiseks. Komisjon avaldas 16. märtsil 2023 ka teatise „ELi pikaajaline konkurentsivõime: pilk 2030. aasta järgsesse aega“, milles on esitatud üheksa üksteist tugevdavat tegurit koos eesmärgiga luua majanduskasvu soodustav õigusraamistik. Teatises seatakse poliitilised prioriteedid, mille eesmärk on aktiivselt tagada struktuursed parandused, sihipärased investeeringud ja reguleerivad meetmed liidu ja selle liikmesriikide pikaajalise konkurentsivõime edendamiseks. Allpool esitatud soovitused aitavad neid prioriteete ellu viia. |
| --- | --- |

(4)

1. veebruaril 2023 avaldas komisjon teatise „Rohelise kokkuleppe tööstuskava kliimaneutraalsuse ajastuks“ (edaspidi „rohelise kokkuleppe tööstuskava“). Rohelise kokkuleppe tööstuskava eesmärk on edendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet ja toetada kiiret üleminekut kliimaneutraalsusele. See täiendab Euroopa rohelise kokkuleppe ja kava „REPowerEU“ raames tehtavaid jõupingutusi. Sellega tahetakse samuti luua keskkond, mis aitaks paremini suurendada liidu tootmisvõimsust nullnetotehnoloogia ja toodete osas, mida on vaja liidu ambitsioonikate kliimaeesmärkide saavutamiseks, samuti tagada juurdepääs asjakohastele kriitilise tähtsusega toorainetele, sealhulgas mitmekesistades hankimist, kasutades parimal viisil liikmesriikide maavarasid ja maksimeerides toorainete ringlussevõttu. Rohelise kokkuleppe tööstuskava põhineb neljal sambal: prognoositav ja lihtsam õigusraamistik, kiirem juurdepääs rahastusele, oskuste edendamine ning avatud kaubandus tarneahelate vastupidavuse tagamiseks. Komisjon avaldas 16. märtsil 2023 ka teatise „ELi pikaajaline konkurentsivõime: pilk 2030. aasta järgsesse aega“, milles on esitatud üheksa üksteist tugevdavat tegurit koos eesmärgiga luua majanduskasvu soodustav õigusraamistik. Teatises seatakse poliitilised prioriteedid, mille eesmärk on aktiivselt tagada struktuursed parandused, sihipärased investeeringud ja reguleerivad meetmed liidu ja selle liikmesriikide pikaajalise konkurentsivõime edendamiseks. Allpool esitatud soovitused aitavad neid prioriteete ellu viia.

| (5) | 2023. aastal jätkub majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta areng kooskõlas rahastu rakendamisega. Taaste- ja vastupidavuskavade täielik rakendamine on jätkuvalt oluline Euroopa poolaasta poliitiliste prioriteetide elluviimiseks, kuna kavades käsitletakse kõiki viimastel aastatel esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019., 2020. ja 2022. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mis on läbi vaadatud või mida on ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21. |
| --- | --- |

(5)

2023. aastal jätkub majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta areng kooskõlas rahastu rakendamisega. Taaste- ja vastupidavuskavade täielik rakendamine on jätkuvalt oluline Euroopa poolaasta poliitiliste prioriteetide elluviimiseks, kuna kavades käsitletakse kõiki viimastel aastatel esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019., 2020. ja 2022. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mis on läbi vaadatud või mida on ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21.

| (6) | 27. veebruaril 2023 vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2023/435 (5) (edaspidi „REPowerEU määrus“) eesmärk on kaotada kiiresti järkjärguliselt liidu sõltuvus Venemaa fossiilkütuste impordist. See aitab tugevdada energiajulgeolekut ja mitmekesistada liidu energiavarustust ning suurendada samal ajal taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, energiasalvestusvõimsust ja energiatõhusust. REPowerEU määrus võimaldab liikmesriikidel lisada oma riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse uue REPowerEU peatüki, et rahastada olulisi reforme ja investeeringuid, mis aitavad saavutada REPowerEU eesmärke. Samuti aitavad kõnealused reformid ja investeeringud suurendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet, nagu on kirjeldatud rohelise kokkuleppe tööstuskavas, ja käsitleda energiaalaseid riigipõhiseid soovitusi, mis esitati liikmesriikidele 2022. aastal ja esitatakse neile asjakohasel juhul ka 2023. aastal. REPowerEU määrusega kehtestatakse uus tagastamatu rahalise toetuse kategooria, mille kaudu saavad liikmesriigid rahastada taaste- ja vastupidavuskavade raames uusi energiaga seotud reforme ja investeeringuid. |
| --- | --- |

(6)

27. veebruaril 2023 vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2023/435 (5) (edaspidi „REPowerEU määrus“) eesmärk on kaotada kiiresti järkjärguliselt liidu sõltuvus Venemaa fossiilkütuste impordist. See aitab tugevdada energiajulgeolekut ja mitmekesistada liidu energiavarustust ning suurendada samal ajal taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, energiasalvestusvõimsust ja energiatõhusust. REPowerEU määrus võimaldab liikmesriikidel lisada oma riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse uue REPowerEU peatüki, et rahastada olulisi reforme ja investeeringuid, mis aitavad saavutada REPowerEU eesmärke. Samuti aitavad kõnealused reformid ja investeeringud suurendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet, nagu on kirjeldatud rohelise kokkuleppe tööstuskavas, ja käsitleda energiaalaseid riigipõhiseid soovitusi, mis esitati liikmesriikidele 2022. aastal ja esitatakse neile asjakohasel juhul ka 2023. aastal. REPowerEU määrusega kehtestatakse uus tagastamatu rahalise toetuse kategooria, mille kaudu saavad liikmesriigid rahastada taaste- ja vastupidavuskavade raames uusi energiaga seotud reforme ja investeeringuid.

| (7) | 8. märtsil 2023 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse eelarvepoliitika suunised 2024. aastaks (edaspidi „8. märtsi 2023. aasta teatis“). Selle eesmärk on toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon tuletas meelde, et stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamine lõpetatakse 2023. aasta lõpus. Komisjon kutsus üles kohaldama 2023.–2024. aastal eelarvepoliitikat, mis tagab võla jätkusuutlikkuse keskpikas perspektiivis ja suurendab kestlikul viisil potentsiaalset majanduskasvu, ning kutsus liikmesriike üles määrama oma 2023. aasta stabiilsus- ja lähenemisprogrammides kindlaks, kuidas eelarvekavadega tagatakse keskpikas perspektiivis eelarvepuudujäägi aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse 3 % sisemajanduse koguproduktist (edaspidi „SKP“) järgimine ning võla usutav ja pidev vähendamine või selle hoidmine usaldusväärsel tasemel. Komisjon kutsus samuti liikmesriike üles kaotama järk-järgult riiklikud eelarvemeetmed, mis on kehtestatud leibkondade ja ettevõtete kaitsmiseks energiahinnašoki eest, ja alustama kõige vähem suunatud meetmetest. Komisjon märkis, et kui uue energiahinnasurve tõttu on vaja toetusmeetmeid pikendada, peaksid liikmesriikide sellised meetmed olema paremini suunatud haavatavatele leibkondadele ja ettevõtetele. Komisjon teatas, et eelarvesoovitused tuleks kvantifitseerida ja diferentseerida. Lisaks, nagu on kavandatud komisjoni 9. novembri 2022. aasta teatises ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniste kohta, sõnastatakse eelarvesoovitused esmaste netokulude põhjal. Komisjon soovitas, et kõik liikmesriigid jätkavad riiklikult rahastatavaid investeeringuid ning tagavad rahastu ning muude liidu vahendite tõhusa kasutamise, eelkõige seoses rohe- ja digipöördega ning vastupidavuseesmärkidega. Komisjon märkis, et teeb nõukogule ettepaneku, et kehtivate õigusnormide kohased ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal. |
| --- | --- |

(7)

8. märtsil 2023 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse eelarvepoliitika suunised 2024. aastaks (edaspidi „8. märtsi 2023. aasta teatis“). Selle eesmärk on toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon tuletas meelde, et stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamine lõpetatakse 2023. aasta lõpus. Komisjon kutsus üles kohaldama 2023.–2024. aastal eelarvepoliitikat, mis tagab võla jätkusuutlikkuse keskpikas perspektiivis ja suurendab kestlikul viisil potentsiaalset majanduskasvu, ning kutsus liikmesriike üles määrama oma 2023. aasta stabiilsus- ja lähenemisprogrammides kindlaks, kuidas eelarvekavadega tagatakse keskpikas perspektiivis eelarvepuudujäägi aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse 3 % sisemajanduse koguproduktist (edaspidi „SKP“) järgimine ning võla usutav ja pidev vähendamine või selle hoidmine usaldusväärsel tasemel. Komisjon kutsus samuti liikmesriike üles kaotama järk-järgult riiklikud eelarvemeetmed, mis on kehtestatud leibkondade ja ettevõtete kaitsmiseks energiahinnašoki eest, ja alustama kõige vähem suunatud meetmetest. Komisjon märkis, et kui uue energiahinnasurve tõttu on vaja toetusmeetmeid pikendada, peaksid liikmesriikide sellised meetmed olema paremini suunatud haavatavatele leibkondadele ja ettevõtetele. Komisjon teatas, et eelarvesoovitused tuleks kvantifitseerida ja diferentseerida. Lisaks, nagu on kavandatud komisjoni 9. novembri 2022. aasta teatises ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniste kohta, sõnastatakse eelarvesoovitused esmaste netokulude põhjal. Komisjon soovitas, et kõik liikmesriigid jätkavad riiklikult rahastatavaid investeeringuid ning tagavad rahastu ning muude liidu vahendite tõhusa kasutamise, eelkõige seoses rohe- ja digipöördega ning vastupidavuseesmärkidega. Komisjon märkis, et teeb nõukogule ettepaneku, et kehtivate õigusnormide kohased ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal.

| (8) | 26. aprillil 2023 esitas komisjon seadusandlikud ettepanekud liidu majanduse juhtimise eeskirjade põhjalikuks reformimiseks. Ettepanekute põhieesmärk on parandada valitsemissektori võla jätkusuutlikkust ning edendada reformide ja investeeringute kaudu kõigis liikmesriikides kestlikku ja kaasavat majanduskasvu. Komisjon soovib ettepanekutega suurendada riikide isevastutust, lihtsustada raamistikku ja keskenduda enam keskpikale perioodile, millega kaasneb tõhus ja ühtsem täitmise tagamine. ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniseid käsitlevate nõukogu 14. märtsi 2023. aasta järelduste kohaselt on eesmärk viia seadusandlik töö lõpule 2023. aastal. |
| --- | --- |

(8)

26. aprillil 2023 esitas komisjon seadusandlikud ettepanekud liidu majanduse juhtimise eeskirjade põhjalikuks reformimiseks. Ettepanekute põhieesmärk on parandada valitsemissektori võla jätkusuutlikkust ning edendada reformide ja investeeringute kaudu kõigis liikmesriikides kestlikku ja kaasavat majanduskasvu. Komisjon soovib ettepanekutega suurendada riikide isevastutust, lihtsustada raamistikku ja keskenduda enam keskpikale perioodile, millega kaasneb tõhus ja ühtsem täitmise tagamine. ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniseid käsitlevate nõukogu 14. märtsi 2023. aasta järelduste kohaselt on eesmärk viia seadusandlik töö lõpule 2023. aastal.

| (9) | 30. aprillil 2021 esitas Läti vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas sätestatud hindamissuunistega. 13. juulil 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse, millega kiidetakse heaks Läti taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnang (6). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Läti on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjaomased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud. |
| --- | --- |

(9)

30. aprillil 2021 esitas Läti vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas sätestatud hindamissuunistega. 13. juulil 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse, millega kiidetakse heaks Läti taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnang (6). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Läti on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjaomased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud.

| (10) | 25. aprillil 2023 esitas Läti oma 2023. aasta riikliku reformikava ja 17. aprillil 2023 oma 2023. aasta stabiilsusprogrammi kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 4 lõikega 1. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2023. aasta riiklik reformikava ka Läti kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava täitmisel tehtud edusammude kohta. |
| --- | --- |

(10)

25. aprillil 2023 esitas Läti oma 2023. aasta riikliku reformikava ja 17. aprillil 2023 oma 2023. aasta stabiilsusprogrammi kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 4 lõikega 1. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2023. aasta riiklik reformikava ka Läti kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava täitmisel tehtud edusammude kohta.

| (11) | 24. mail 2023 avaldas komisjon Läti kohta 2023. aasta riigiaruande. Selles hinnati Läti edusamme nõukogu poolt aastatel 2019–2022 vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti kokkuvõte sellest, kuidas Läti on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Kõnealuse analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega. Samuti hinnati Läti edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kestliku arengu eesmärkide saavutamisel. |
| --- | --- |

(11)

24. mail 2023 avaldas komisjon Läti kohta 2023. aasta riigiaruande. Selles hinnati Läti edusamme nõukogu poolt aastatel 2019–2022 vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti kokkuvõte sellest, kuidas Läti on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Kõnealuse analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega. Samuti hinnati Läti edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

| (12) | Komisjon tegi määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Läti kohta põhjaliku analüüsi ja avaldas selle tulemused 24. mail 2023. Komisjon jõudis järeldusele, et Lätis ei esine makromajanduslikku tasakaalustamatust. Eelkõige välislaenude ja eluasemega seotud haavatavus on endiselt väike, samas kui konkurentsivõimega seotud haavatavus on olemas, kuid on eeldatavasti üldiselt lähitulevikus ohjeldatav. Jooksevkonto puudujäägi hiljutine suurenemine oli märkimisväärne, kuid eelarvepuudujääk peaks nii 2023. kui ka 2024. aastal oluliselt vähenema. Läti rahvusvaheline netoinvesteerimispositsioon, mis on viimasel kümnendil märkimisväärselt paranenud, jääb eeldatavasti üldjoontes stabiilseks. Sellest hoolimata võib inflatsiooni- ja palgasurve, kui see püsib, kahjustada Läti konkurentsivõimet, eriti kuna alusinflatsioon on euroala keskmisest tunduvalt kiirem. Kuigi eluasemehindade kasv on viimasel ajal kiirenenud, ei tundu eluasemehinnad olevat väga ülehinnatud. Peale selle eluasemehindade kasv 2022. aasta lõpus aeglustus, hüpoteeklaenude andmine on olnud tagasihoidlik ning leibkondade võlg on piiratud ja väheneb leibkondade sissetulekutega võrreldes. Läti seisab silmitsi peamiste struktuursete majandusprobleemidega, mis on seotud tööjõu pakkumise vähenemisega, mistõttu on tööjõu ühikukulud kiiresti suurenenud ja mis võib keskpikas perspektiivis kahjustada konkurentsivõimet. Poliitikakujundus on üldiselt soodne, kuigi mõned lisapingutused võiksid aidata vähendada tuvastatud haavatavusest tulenevaid riske. Sellega seoses on oluline konkurentsivõime kaitse poliitika, sealhulgas meetmed tööjõu pakkumise kvaliteedi ja kvantiteedi suurendamiseks. Ehituslubade andmise menetluse lühendamine aitaks toetada eluasemete pakkumist ja parandada eluasemeturu olukorda. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon tegi määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Läti kohta põhjaliku analüüsi ja avaldas selle tulemused 24. mail 2023. Komisjon jõudis järeldusele, et Lätis ei esine makromajanduslikku tasakaalustamatust. Eelkõige välislaenude ja eluasemega seotud haavatavus on endiselt väike, samas kui konkurentsivõimega seotud haavatavus on olemas, kuid on eeldatavasti üldiselt lähitulevikus ohjeldatav. Jooksevkonto puudujäägi hiljutine suurenemine oli märkimisväärne, kuid eelarvepuudujääk peaks nii 2023. kui ka 2024. aastal oluliselt vähenema. Läti rahvusvaheline netoinvesteerimispositsioon, mis on viimasel kümnendil märkimisväärselt paranenud, jääb eeldatavasti üldjoontes stabiilseks. Sellest hoolimata võib inflatsiooni- ja palgasurve, kui see püsib, kahjustada Läti konkurentsivõimet, eriti kuna alusinflatsioon on euroala keskmisest tunduvalt kiirem. Kuigi eluasemehindade kasv on viimasel ajal kiirenenud, ei tundu eluasemehinnad olevat väga ülehinnatud. Peale selle eluasemehindade kasv 2022. aasta lõpus aeglustus, hüpoteeklaenude andmine on olnud tagasihoidlik ning leibkondade võlg on piiratud ja väheneb leibkondade sissetulekutega võrreldes. Läti seisab silmitsi peamiste struktuursete majandusprobleemidega, mis on seotud tööjõu pakkumise vähenemisega, mistõttu on tööjõu ühikukulud kiiresti suurenenud ja mis võib keskpikas perspektiivis kahjustada konkurentsivõimet. Poliitikakujundus on üldiselt soodne, kuigi mõned lisapingutused võiksid aidata vähendada tuvastatud haavatavusest tulenevaid riske. Sellega seoses on oluline konkurentsivõime kaitse poliitika, sealhulgas meetmed tööjõu pakkumise kvaliteedi ja kvantiteedi suurendamiseks. Ehituslubade andmise menetluse lühendamine aitaks toetada eluasemete pakkumist ja parandada eluasemeturu olukorda.

| (13) | Eurostati kinnitatud andmete kohaselt vähenes Läti valitsemissektori eelarvepuudujääk 7,1 %-lt SKPst 2021. aastal 4,4 %-le SKPst 2022. aastal, samas kui valitsemissektori võlg vähenes 43,7 %-lt SKPst 2021. aasta lõpus 40,8 %-le SKPst 2022. aasta lõpus. 24. mail 2023 avaldas komisjon aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Kõnealuses aruandes arutati Läti eelarveseisundit, kuna 2022. aastal ületas riigi valitsemissektori eelarvepuudujääk aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst. Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägikriteerium ei ole täidetud. Kooskõlas 8. märtsi 2023. aasta teatisega ei teinud komisjon ettepanekut algatada 2023. aasta kevadel uued ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused. Seejärel märkis komisjon, et teeb nõukogule ettepaneku, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal. Läti peaks seda arvesse võtma oma 2023. aasta eelarve täitmisel ja 2024. aasta eelarvekava koostamisel. |
| --- | --- |

(13)

Eurostati kinnitatud andmete kohaselt vähenes Läti valitsemissektori eelarvepuudujääk 7,1 %-lt SKPst 2021. aastal 4,4 %-le SKPst 2022. aastal, samas kui valitsemissektori võlg vähenes 43,7 %-lt SKPst 2021. aasta lõpus 40,8 %-le SKPst 2022. aasta lõpus. 24. mail 2023 avaldas komisjon aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Kõnealuses aruandes arutati Läti eelarveseisundit, kuna 2022. aastal ületas riigi valitsemissektori eelarvepuudujääk aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst. Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägikriteerium ei ole täidetud. Kooskõlas 8. märtsi 2023. aasta teatisega ei teinud komisjon ettepanekut algatada 2023. aasta kevadel uued ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused. Seejärel märkis komisjon, et teeb nõukogule ettepaneku, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal. Läti peaks seda arvesse võtma oma 2023. aasta eelarve täitmisel ja 2024. aasta eelarvekava koostamisel.

| (14) | Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud eelarvepoliitilised meetmed, mis on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. 2022. aastal hõlmasid sellised kulusid suurendavad eelarvepoliitilised meetmed küttekulude hüvitamist (tuginedes kasutatud energiaallikale) ja leibkondade elektriarvete vähendamist; igakuiseid hüvitisi haavatavatele leibkondadele ja lastega peredele ning pensionide varasemat indekseerimist; toetusi energiamahukatele ettevõtetele ja hüvitisi ettevõtete elektrikulude suurenemise eest. Komisjoni hinnangul oli kõnealuste meetmete eelarveline netokulu 2022. aastal 1,5 % SKPst. Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud ka Ukraina põgenike ajutise kaitsega seotud eelarvekulud, mis olid 2022. aastal hinnanguliselt 0,2 % SKPst. Samal ajal vähenesid COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete hinnangulised kulud 5,0 %-lt SKPst 2021. aastal 1,2 %-le SKPst 2022. aastal. |
| --- | --- |

(14)

Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud eelarvepoliitilised meetmed, mis on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. 2022. aastal hõlmasid sellised kulusid suurendavad eelarvepoliitilised meetmed küttekulude hüvitamist (tuginedes kasutatud energiaallikale) ja leibkondade elektriarvete vähendamist; igakuiseid hüvitisi haavatavatele leibkondadele ja lastega peredele ning pensionide varasemat indekseerimist; toetusi energiamahukatele ettevõtetele ja hüvitisi ettevõtete elektrikulude suurenemise eest. Komisjoni hinnangul oli kõnealuste meetmete eelarveline netokulu 2022. aastal 1,5 % SKPst. Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud ka Ukraina põgenike ajutise kaitsega seotud eelarvekulud, mis olid 2022. aastal hinnanguliselt 0,2 % SKPst. Samal ajal vähenesid COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete hinnangulised kulud 5,0 %-lt SKPst 2021. aastal 1,2 %-le SKPst 2022. aastal.

| (15) | 18. juunil 2021 soovitas nõukogu Lätil (7) säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas rahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud. Samuti soovitas nõukogu Lätil hoida riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasv kontrolli all. |
| --- | --- |

(15)

18. juunil 2021 soovitas nõukogu Lätil (7) säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas rahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud. Samuti soovitas nõukogu Lätil hoida riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasv kontrolli all.

| (16) | Komisjoni hinnangul oli eelarvepoliitika (8) 2022. aastal neutraalne (0,0 % SKPst), mis oli kõrge inflatsiooni tingimustes asjakohane. Nagu nõukogu soovitas, jätkas Läti majanduse taastamise toetamist rahastust rahastatavate investeeringutega. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatud kulude maht oli 2022. aastal 1,1 % SKPst (2021. aastal 1,3 % SKPst). Suutlikkuspiirangute ja ehitushindade tõusu tõttu lükati 2022. aastal edasi mõned rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavad investeeringud, mis tõi kaasa kulude väikese vähenemise. Riiklikult rahastatavad investeeringud andsid eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 1,2 protsendipunkti (9). Seega ei säilitanud Läti riiklikult rahastatavaid investeeringuid, kuigi nõukogu oli seda soovitanud. Samal ajal andis riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,3 protsendipunkti. Seega hoidis Läti riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasvu kontrolli all. |
| --- | --- |

(16)

Komisjoni hinnangul oli eelarvepoliitika (8) 2022. aastal neutraalne (0,0 % SKPst), mis oli kõrge inflatsiooni tingimustes asjakohane. Nagu nõukogu soovitas, jätkas Läti majanduse taastamise toetamist rahastust rahastatavate investeeringutega. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatud kulude maht oli 2022. aastal 1,1 % SKPst (2021. aastal 1,3 % SKPst). Suutlikkuspiirangute ja ehitushindade tõusu tõttu lükati 2022. aastal edasi mõned rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavad investeeringud, mis tõi kaasa kulude väikese vähenemise. Riiklikult rahastatavad investeeringud andsid eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 1,2 protsendipunkti (9). Seega ei säilitanud Läti riiklikult rahastatavaid investeeringuid, kuigi nõukogu oli seda soovitanud. Samal ajal andis riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,3 protsendipunkti. Seega hoidis Läti riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasvu kontrolli all.

| (17) | 2023. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2023. aastal ja pärast seda konservatiivne. Valitsuse prognoosi kohaselt jääb reaalne SKP 2023. aastal samaks ja kasvab 2024. aastal 2,0 %. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv suurem – 2023. aastal 1,4 % ja 2024. aastal 2,8 % –, mis kajastab avaldatud uusi andmeid, mis 2023. aasta stabiilsusprogrammis ei sisaldu, nimelt 2022. aasta SKP kasvu andmete korrigeerimist ja 2023. aasta esimese kvartali kiirhinnangut, mis mõlemad näitasid suuremat SKP kasvu võrreldes varem eeldatuga. Nominaalväärtuses on mõlema prognoosi kohaselt SKP kasv siiski sarnane: 2023. aasta stabiilsusprogrammi 2023. ja 2024. aasta prognoosides vastavalt 11,7 % ja 5,5 % ning komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi vastavate aastate prognoosides 10,5 % ja 5,6 %. |
| --- | --- |

(17)

2023. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2023. aastal ja pärast seda konservatiivne. Valitsuse prognoosi kohaselt jääb reaalne SKP 2023. aastal samaks ja kasvab 2024. aastal 2,0 %. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv suurem – 2023. aastal 1,4 % ja 2024. aastal 2,8 % –, mis kajastab avaldatud uusi andmeid, mis 2023. aasta stabiilsusprogrammis ei sisaldu, nimelt 2022. aasta SKP kasvu andmete korrigeerimist ja 2023. aasta esimese kvartali kiirhinnangut, mis mõlemad näitasid suuremat SKP kasvu võrreldes varem eeldatuga. Nominaalväärtuses on mõlema prognoosi kohaselt SKP kasv siiski sarnane: 2023. aasta stabiilsusprogrammi 2023. ja 2024. aasta prognoosides vastavalt 11,7 % ja 5,5 % ning komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi vastavate aastate prognoosides 10,5 % ja 5,6 %.

| (18) | Valitsus prognoosib oma 2023. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk väheneb 2023. aastal 4,0 %-le SKPst. Eelarvepuudujäägi kohandamine 2023. aastal kajastab peamiselt kulude arengut. Enamiku pandeemiaga seotud toetusmeetmete järkjärgulisel kaotamisel on eeldatavasti eelarvepuudujääki vähendav panus ning 2022. aasta ühekordseid kulusid riikliku gaasireservi loomiseks ei ole 2023. aastaks ette nähtud. Seda säästu peaksid osaliselt tasakaalustama 2023. aasta eelarvepaketis sisalduvad kulumeetmed, nagu avaliku halduse ja meditsiinitöötajate palgatõus, suuremad jooksvad kulud tervishoiuteenustele, teadusele, teadusuuringutele ja kõrgharidusele ning märkimisväärne avaliku sektori investeeringute pakett kaitse- ja sisejulgeolekusektoris. Lisaks eeldatakse suuremate indekseerimiskoefitsientide tõttu suuremaid kulutusi pensionidele ja hüvitistele. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 40,8 %-lt SKPst 2022. aasta lõpus 39,6 %-le SKPst 2023. aasta lõpus. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarvepuudujääk 2023. aastal 3,8 % SKPst. See on kooskõlas 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud eelarvepuudujäägiga. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2023. aasta lõpus veidi kõrgem (39,8 %). |
| --- | --- |

(18)

Valitsus prognoosib oma 2023. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk väheneb 2023. aastal 4,0 %-le SKPst. Eelarvepuudujäägi kohandamine 2023. aastal kajastab peamiselt kulude arengut. Enamiku pandeemiaga seotud toetusmeetmete järkjärgulisel kaotamisel on eeldatavasti eelarvepuudujääki vähendav panus ning 2022. aasta ühekordseid kulusid riikliku gaasireservi loomiseks ei ole 2023. aastaks ette nähtud. Seda säästu peaksid osaliselt tasakaalustama 2023. aasta eelarvepaketis sisalduvad kulumeetmed, nagu avaliku halduse ja meditsiinitöötajate palgatõus, suuremad jooksvad kulud tervishoiuteenustele, teadusele, teadusuuringutele ja kõrgharidusele ning märkimisväärne avaliku sektori investeeringute pakett kaitse- ja sisejulgeolekusektoris. Lisaks eeldatakse suuremate indekseerimiskoefitsientide tõttu suuremaid kulutusi pensionidele ja hüvitistele. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 40,8 %-lt SKPst 2022. aasta lõpus 39,6 %-le SKPst 2023. aasta lõpus. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarvepuudujääk 2023. aastal 3,8 % SKPst. See on kooskõlas 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud eelarvepuudujäägiga. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2023. aasta lõpus veidi kõrgem (39,8 %).

| (19) | 2023. aastal peaksid valitsemissektori eelarvepositsiooni jätkuvalt mõjutama meetmed, mida on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. Need koosnevad peamiselt 2022. aastast pikendatud meetmetest. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on toetusmeetmete eelarveline netokulu 2023. aastal 1,0 % SKPst (10). Enamik 2023. aasta meetmeid ei näi olevat suunatud kõige haavatavamatele leibkondadele või ettevõtetele ega säilita täielikult hinnasignaali energianõudluse vähendamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks. Seepärast moodustavad suunatud toetusmeetmed, mida võetakse arvesse nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovituse (11) järgimise hindamisel, komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt 2023. aastal 0,1 % SKPst (võrreldes 0,5 %ga SKPst 2022. aastal). Ukraina põgenike ajutise kaitsega seotud eelarvekulud peaksid võrreldes 2022. aastaga suurenema 0,1 protsendipunkti SKPst. Lisaks peaks 2023. aasta valitsemissektori eelarvepositsioon paranema tänu COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete järkjärgulisele kaotamisele, hinnangute kohaselt mahus 1,2 % SKPst. |
| --- | --- |

(19)

2023. aastal peaksid valitsemissektori eelarvepositsiooni jätkuvalt mõjutama meetmed, mida on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. Need koosnevad peamiselt 2022. aastast pikendatud meetmetest. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on toetusmeetmete eelarveline netokulu 2023. aastal 1,0 % SKPst (10). Enamik 2023. aasta meetmeid ei näi olevat suunatud kõige haavatavamatele leibkondadele või ettevõtetele ega säilita täielikult hinnasignaali energianõudluse vähendamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks. Seepärast moodustavad suunatud toetusmeetmed, mida võetakse arvesse nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovituse (11) järgimise hindamisel, komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt 2023. aastal 0,1 % SKPst (võrreldes 0,5 %ga SKPst 2022. aastal). Ukraina põgenike ajutise kaitsega seotud eelarvekulud peaksid võrreldes 2022. aastaga suurenema 0,1 protsendipunkti SKPst. Lisaks peaks 2023. aasta valitsemissektori eelarvepositsioon paranema tänu COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete järkjärgulisele kaotamisele, hinnangute kohaselt mahus 1,2 % SKPst.

| (20) | Oma 12. juuli 2022 soovituses soovitas nõukogu Lätil võtta meetmeid, tagamaks 2023. aastal, et riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv on kooskõlas üldiselt neutraalse eelarvepoliitikaga, (12) võttes arvesse jätkuvat ajutist ja sihipärast toetust leibkondadele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Läti peaks olema valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Samuti soovitati Lätil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades rahastut ning muid liidu vahendeid. |
| --- | --- |

(20)

Oma 12. juuli 2022 soovituses soovitas nõukogu Lätil võtta meetmeid, tagamaks 2023. aastal, et riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv on kooskõlas üldiselt neutraalse eelarvepoliitikaga, (12) võttes arvesse jätkuvat ajutist ja sihipärast toetust leibkondadele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Läti peaks olema valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Samuti soovitati Lätil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades rahastut ning muid liidu vahendeid.

| (21) | Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika 2023. aastal kiire inflatsiooni tingimustes ekspansiivne (– 0,9 % SKPst). See järgneb 2022. aasta neutraalsele eelarvepoliitikale (0,0 % SKPst). Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) peaks andma 2023. aastal eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,5 % SKPst. See hõlmab energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamatele leibkondadele ja ettevõtetele suunatud toetusmeetmete kulude vähenemist 0,4 % SKPst. Samuti hõlmab see Ukraina põgenikele ajutise kaitse pakkumise kulude suurenemist (0,1 % SKPst). Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate netokulude ekspansiivne panus ei ole seega tingitud suunatud toetusest leibkondadele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukraina põgenikele. Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude ekspansiivne kasv (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) tuleneb 2023. aasta eelarvepaketis sisalduvatest kulumeetmetest, nagu haldus- ja meditsiinitöötajate palgatõus, täiendavad jooksvad kulud, millega rahastatakse onkoloogiat, teadust ja teadusuuringuid, muud kaalutlusõigusel põhinevad jooksvad kulud riiklikele haldusasutustele ning suuremad kulutused pensionidele ja hüvitistele. Kokkuvõttes ei ole riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude prognoositud kasv nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitusega kooskõlas. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulude maht on prognoosi kohaselt 2023. aastal 2,2 % SKPst, samas kui riiklikult rahastatavad investeeringud annavad prognoosi kohaselt eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 1,0 protsendipunkti (13).
  Seega kavatseb Läti rahastada täiendavaid investeeringuid rahastust ja muudest liidu vahenditest ning säilitab prognoosi kohaselt riiklikult rahastatavad investeeringud. Läti kavatseb rahastada investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, nagu ühistranspordi jaoks elektrisõidukite ostmine, kortermajade ja ärikinnisvara energiatõhususe parandamine ning elektri ülekandesüsteemide ja jaotusvõrkude moderniseerimine, päästeteenistuste reageerimissuutlikkuse tugevdamine, avaliku sektori IT-platvormide ja -süsteemide tsentraliseerimine, digioskuste arendamine ja äriprotsesside digitaliseerimine, lairibataristu arendamine ning digitaliseerimise edendamine haridussektoris. Neid avaliku sektori investeeringuid rahastatakse ulatuslikult rahastust ja muudest liidu vahenditest. |
| --- | --- |

(21)

Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika 2023. aastal kiire inflatsiooni tingimustes ekspansiivne (– 0,9 % SKPst). See järgneb 2022. aasta neutraalsele eelarvepoliitikale (0,0 % SKPst). Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) peaks andma 2023. aastal eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,5 % SKPst. See hõlmab energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamatele leibkondadele ja ettevõtetele suunatud toetusmeetmete kulude vähenemist 0,4 % SKPst. Samuti hõlmab see Ukraina põgenikele ajutise kaitse pakkumise kulude suurenemist (0,1 % SKPst). Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate netokulude ekspansiivne panus ei ole seega tingitud suunatud toetusest leibkondadele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukraina põgenikele. Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude ekspansiivne kasv (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) tuleneb 2023. aasta eelarvepaketis sisalduvatest kulumeetmetest, nagu haldus- ja meditsiinitöötajate palgatõus, täiendavad jooksvad kulud, millega rahastatakse onkoloogiat, teadust ja teadusuuringuid, muud kaalutlusõigusel põhinevad jooksvad kulud riiklikele haldusasutustele ning suuremad kulutused pensionidele ja hüvitistele. Kokkuvõttes ei ole riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude prognoositud kasv nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitusega kooskõlas. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulude maht on prognoosi kohaselt 2023. aastal 2,2 % SKPst, samas kui riiklikult rahastatavad investeeringud annavad prognoosi kohaselt eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 1,0 protsendipunkti (13).

Seega kavatseb Läti rahastada täiendavaid investeeringuid rahastust ja muudest liidu vahenditest ning säilitab prognoosi kohaselt riiklikult rahastatavad investeeringud. Läti kavatseb rahastada investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, nagu ühistranspordi jaoks elektrisõidukite ostmine, kortermajade ja ärikinnisvara energiatõhususe parandamine ning elektri ülekandesüsteemide ja jaotusvõrkude moderniseerimine, päästeteenistuste reageerimissuutlikkuse tugevdamine, avaliku sektori IT-platvormide ja -süsteemide tsentraliseerimine, digioskuste arendamine ja äriprotsesside digitaliseerimine, lairibataristu arendamine ning digitaliseerimise edendamine haridussektoris. Neid avaliku sektori investeeringuid rahastatakse ulatuslikult rahastust ja muudest liidu vahenditest.

| (22) | 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk 2024. aastal vähenema 2,5 %-le SKPst. Vähenemine 2024. aastal kajastab peamiselt selliste toetusmeetmete järkjärgulist kaotamist, mille eesmärk on leevendada kõrgete energiahindade mõju, COVID-19 pandeemiaga seotud jooksvate kulude puudumist ning pandeemiast taastumist toetavate investeeringute lõpetamist 2023. aastal. Vastavalt 2023. aasta stabiilsusprogrammile prognoositakse, et valitsemissektori võla suhe SKPsse veidi suureneb 2024. aasta lõpuks (39,7 %ni). Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk moodustab 2024. aastal 2,7 % SKPst. See on kooskõlas 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud eelarvepuudujäägiga. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2024. aasta lõpus suurem (40,5 %), mis tuleneb peamiselt väiksemast nominaalsest SKPst. |
| --- | --- |

(22)

2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk 2024. aastal vähenema 2,5 %-le SKPst. Vähenemine 2024. aastal kajastab peamiselt selliste toetusmeetmete järkjärgulist kaotamist, mille eesmärk on leevendada kõrgete energiahindade mõju, COVID-19 pandeemiaga seotud jooksvate kulude puudumist ning pandeemiast taastumist toetavate investeeringute lõpetamist 2023. aastal. Vastavalt 2023. aasta stabiilsusprogrammile prognoositakse, et valitsemissektori võla suhe SKPsse veidi suureneb 2024. aasta lõpuks (39,7 %ni). Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk moodustab 2024. aastal 2,7 % SKPst. See on kooskõlas 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud eelarvepuudujäägiga. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2024. aasta lõpus suurem (40,5 %), mis tuleneb peamiselt väiksemast nominaalsest SKPst.

| (23) | 2023. aasta stabiilsusprogrammis nähakse ette kõigi energiatoetusmeetmete järkjärguline kaotamine 2024. aastal. Ka komisjon eeldab energiatoetusmeetmete täielikku järkjärgulist kaotamist 2024. aastal. See sõltub eeldusest, et energiahinnad ei tõuse uuesti. |
| --- | --- |

(23)

2023. aasta stabiilsusprogrammis nähakse ette kõigi energiatoetusmeetmete järkjärguline kaotamine 2024. aastal. Ka komisjon eeldab energiatoetusmeetmete täielikku järkjärgulist kaotamist 2024. aastal. See sõltub eeldusest, et energiahinnad ei tõuse uuesti.

| (24) | Määrusega (EÜ) nr 1466/97 on seatud struktuurse eelarvepositsiooni iga-aastase parandamise sihtmärgiks 0,5 % SKPst, (14) et liikuda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas. Võttes arvesse riigi rahanduse jätkusuutlikkuse kaalutlusi ja vajadust vähendada eelarvepuudujääki allapoole aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst, oleks komisjoni hinnangul asjakohane parandada struktuurset eelarvepositsiooni 2024. aastal vähemalt 0,5 % SKPst. Sellise paranemise tagamiseks ning kooskõlas komisjoni metoodikaga ei tohiks riiklikult rahastatavate esmaste netokulude (15) kasv 2024. aastal ületada 3,0 %, nagu on kajastatud käesolevas soovituses. See aitab vähendada ka alusinflatsiooni, mis on euroala keskmisest tunduvalt kiirem ja võib püsimise korral pärssida konkurentsivõimet. Samal ajal tuleks ülejäänud energiatoetusmeetmed (komisjoni praeguse hinnangu kohaselt 1,0 % SKPst 2023. aastal) sõltuvalt energiaturu suundumustest järk-järgult kaotada, alustades kõige vähem suunatud meetmetest, ning sellest tulenevat kokkuhoidu tuleks kasutada valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamiseks. Komisjoni hinnangute kohaselt tooks see kaasa esmaste netokulude kasvu alla 2024. aastaks soovitatud maksimaalse kasvumäära. Lisaks ei ole komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate netokulude kasv 2023. aastal kooskõlas nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitusega. Kui see leiab kinnitust, oleks 2024. aastal asjakohane esmaste netokulude väiksem kasv. |
| --- | --- |

(24)

Määrusega (EÜ) nr 1466/97 on seatud struktuurse eelarvepositsiooni iga-aastase parandamise sihtmärgiks 0,5 % SKPst, (14) et liikuda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas. Võttes arvesse riigi rahanduse jätkusuutlikkuse kaalutlusi ja vajadust vähendada eelarvepuudujääki allapoole aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst, oleks komisjoni hinnangul asjakohane parandada struktuurset eelarvepositsiooni 2024. aastal vähemalt 0,5 % SKPst. Sellise paranemise tagamiseks ning kooskõlas komisjoni metoodikaga ei tohiks riiklikult rahastatavate esmaste netokulude (15) kasv 2024. aastal ületada 3,0 %, nagu on kajastatud käesolevas soovituses. See aitab vähendada ka alusinflatsiooni, mis on euroala keskmisest tunduvalt kiirem ja võib püsimise korral pärssida konkurentsivõimet. Samal ajal tuleks ülejäänud energiatoetusmeetmed (komisjoni praeguse hinnangu kohaselt 1,0 % SKPst 2023. aastal) sõltuvalt energiaturu suundumustest järk-järgult kaotada, alustades kõige vähem suunatud meetmetest, ning sellest tulenevat kokkuhoidu tuleks kasutada valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamiseks. Komisjoni hinnangute kohaselt tooks see kaasa esmaste netokulude kasvu alla 2024. aastaks soovitatud maksimaalse kasvumäära. Lisaks ei ole komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate netokulude kasv 2023. aastal kooskõlas nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitusega. Kui see leiab kinnitust, oleks 2024. aastal asjakohane esmaste netokulude väiksem kasv.

| (25) | Eeldades, et poliitikat ei muudeta, prognoositakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et riiklikult rahastatavad esmased netokulud kasvavad 2024. aastal 1,3 %, mis on soovitatud kasvumäärast vähem. |
| --- | --- |

(25)

Eeldades, et poliitikat ei muudeta, prognoositakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et riiklikult rahastatavad esmased netokulud kasvavad 2024. aastal 1,3 %, mis on soovitatud kasvumäärast vähem.

| (26) | 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaksid valitsemissektori investeeringud suurenema 5,5 %-lt SKPst 2023. aastal 6,1 %-le SKPst 2024. aastal. Suuremad investeeringud kajastavad suuremaid riiklikult rahastatavaid investeeringuid ja suuremaid investeeringuid, mida rahastab liit, sealhulgas rahastust. |
| --- | --- |

(26)

2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaksid valitsemissektori investeeringud suurenema 5,5 %-lt SKPst 2023. aastal 6,1 %-le SKPst 2024. aastal. Suuremad investeeringud kajastavad suuremaid riiklikult rahastatavaid investeeringuid ja suuremaid investeeringuid, mida rahastab liit, sealhulgas rahastust.

| (27) | 2023. aasta stabiilsusprogrammis on esitatud keskpika perioodi eelarvekava aastani 2026. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk vähenema 2,2 %-le SKPst 2025. aastal ja 0,7 %-le SKPst 2026. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääk peaks seega vähenema allapoole 3 % SKPst 2024. aastal ja jääma alla 3 % SKPst kogu programmiperioodi vältel. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 39,7 %-lt SKPst 2024. aasta lõpus 38,9 %-le SKPst 2026. aasta lõpuks. |
| --- | --- |

(27)

2023. aasta stabiilsusprogrammis on esitatud keskpika perioodi eelarvekava aastani 2026. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk vähenema 2,2 %-le SKPst 2025. aastal ja 0,7 %-le SKPst 2026. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääk peaks seega vähenema allapoole 3 % SKPst 2024. aastal ja jääma alla 3 % SKPst kogu programmiperioodi vältel. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 39,7 %-lt SKPst 2024. aasta lõpus 38,9 %-le SKPst 2026. aasta lõpuks.

| (28) | Läti maksutulude osakaal SKPs on märkimisväärselt alla liidu keskmise. See piirab avalike teenuste osutamist, eelkõige tervishoiu ja sotsiaalkaitse valdkonnas. Kapital ja vara on liidu keskmisega võrreldes suhteliselt alamaksustatud ning need pakuvad potentsiaali maksutulu suurendamiseks. Lisaks saab Läti suhteliselt väikest tulu tööjõu maksustamisest, seda vaatamata suhteliselt kõrgetele maksumääradele. See näitab, et maksukuulekuse parandamiseks ja varimajanduse vastu võitlemiseks on vaja jätkata jõupingutusi. Vaesus ja ebavõrdsus on endiselt suur, eelkõige seetõttu, et kulutused sotsiaalkaitsele on väikesed. Sotsiaalse turvavõrgu piisavus on paranenud, kuid vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse oht on endiselt suur, eelkõige kõige haavatavamate inimeste puhul. Vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse risk vanemas eas on suurim liidus (Lätis 45,9 % võrreldes 19,5 %-ga liidus 2021. aastal) ja on endiselt väga suur ka puuetega inimeste puhul (Lätis 41,2 % võrreldes 29,7 %-ga liidus 2021. aastal). Individuaalsetel vajadustel põhinevate sotsiaalteenuste kättesaadavus ja kvaliteet on endiselt probleemiks sotsiaaltöötajate nappuse ja suure töökoormuse ning kohalike omavalitsuste vaheliste erinevuste tõttu. Pikaajalise hoolduse süsteem on killustunud ning edusammud hoolekandeasutuste hoolduselt koduhooldusele ja kogukonnapõhistele teenustele üleminekul on piiratud. Sotsiaaleluruumide piisavus ja kättesaadavus on ebapiisava pikaajalise rahastamise tõttu piiratud. Tervishoiule tehtavate avaliku sektori kulutuste osakaal SKPst on liidu keskmisega võrreldes väike ja keskpika perioodi eelarvekavades eeldatakse, et see väheneb 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt 5,6 %-lt SKPst 2022. aastal 3,6 %-le SKPst 2026. aastal. See on samuti märkimisväärselt väiksem kui tervishoiu jaoks vajalik riiklik rahastamine 6 % SKPst 2027. aastaks, nagu on märgitud Läti rahvatervise poliitika suunistes aastateks 2021–2027. Kuigi vähenemine on peamiselt tingitud COVID-19 kriisiga seotud ajutiste toetusmeetmete järkjärgulisest kaotamisest, puuduvad ka tervishoiu kestliku rahastamise kavad. Lisaks seisab Läti silmitsi tervishoiusektoris tööjõu, eriti meditsiiniõdede puudusega. Seetõttu on õigeaegne ja võrdne juurdepääs tervishoiuteenustele piiratud. |
| --- | --- |

(28)

Läti maksutulude osakaal SKPs on märkimisväärselt alla liidu keskmise. See piirab avalike teenuste osutamist, eelkõige tervishoiu ja sotsiaalkaitse valdkonnas. Kapital ja vara on liidu keskmisega võrreldes suhteliselt alamaksustatud ning need pakuvad potentsiaali maksutulu suurendamiseks. Lisaks saab Läti suhteliselt väikest tulu tööjõu maksustamisest, seda vaatamata suhteliselt kõrgetele maksumääradele. See näitab, et maksukuulekuse parandamiseks ja varimajanduse vastu võitlemiseks on vaja jätkata jõupingutusi. Vaesus ja ebavõrdsus on endiselt suur, eelkõige seetõttu, et kulutused sotsiaalkaitsele on väikesed. Sotsiaalse turvavõrgu piisavus on paranenud, kuid vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse oht on endiselt suur, eelkõige kõige haavatavamate inimeste puhul. Vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse risk vanemas eas on suurim liidus (Lätis 45,9 % võrreldes 19,5 %-ga liidus 2021. aastal) ja on endiselt väga suur ka puuetega inimeste puhul (Lätis 41,2 % võrreldes 29,7 %-ga liidus 2021. aastal). Individuaalsetel vajadustel põhinevate sotsiaalteenuste kättesaadavus ja kvaliteet on endiselt probleemiks sotsiaaltöötajate nappuse ja suure töökoormuse ning kohalike omavalitsuste vaheliste erinevuste tõttu. Pikaajalise hoolduse süsteem on killustunud ning edusammud hoolekandeasutuste hoolduselt koduhooldusele ja kogukonnapõhistele teenustele üleminekul on piiratud. Sotsiaaleluruumide piisavus ja kättesaadavus on ebapiisava pikaajalise rahastamise tõttu piiratud. Tervishoiule tehtavate avaliku sektori kulutuste osakaal SKPst on liidu keskmisega võrreldes väike ja keskpika perioodi eelarvekavades eeldatakse, et see väheneb 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt 5,6 %-lt SKPst 2022. aastal 3,6 %-le SKPst 2026. aastal. See on samuti märkimisväärselt väiksem kui tervishoiu jaoks vajalik riiklik rahastamine 6 % SKPst 2027. aastaks, nagu on märgitud Läti rahvatervise poliitika suunistes aastateks 2021–2027. Kuigi vähenemine on peamiselt tingitud COVID-19 kriisiga seotud ajutiste toetusmeetmete järkjärgulisest kaotamisest, puuduvad ka tervishoiu kestliku rahastamise kavad. Lisaks seisab Läti silmitsi tervishoiusektoris tööjõu, eriti meditsiiniõdede puudusega. Seetõttu on õigeaegne ja võrdne juurdepääs tervishoiuteenustele piiratud.

| (29) | Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks. Läti taaste- ja vastupidavuskava rakendamine edeneb jõudsalt. Läti esitas ühe maksetaotluse, mis vastas kava üheksale eesmärgile ja mille tulemusel maksti välja kokku 201 miljonit eurot. Energia ja ehitusmaterjalide hinnatõusuga seotud objektiivsete asjaolude ning Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast tingitud tarneahela piirangute tõttu kavatseb Läti esitada kava muudatused ja lisada uue REPowerEU peatüki, et kiirendada majanduse CO2 heite vähendamist ja vähendada sõltuvust fossiilkütustest. Uue REPowerEU peatüki kiire lisamine taaste- ja vastupidavuskavasse võimaldab rahastada täiendavaid reforme ja investeeringuid, et toetada Läti strateegilisi eesmärke energia ja rohepöörde vallas. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline ja tulemuslik kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest. |
| --- | --- |

(29)

Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks. Läti taaste- ja vastupidavuskava rakendamine edeneb jõudsalt. Läti esitas ühe maksetaotluse, mis vastas kava üheksale eesmärgile ja mille tulemusel maksti välja kokku 201 miljonit eurot. Energia ja ehitusmaterjalide hinnatõusuga seotud objektiivsete asjaolude ning Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast tingitud tarneahela piirangute tõttu kavatseb Läti esitada kava muudatused ja lisada uue REPowerEU peatüki, et kiirendada majanduse CO2 heite vähendamist ja vähendada sõltuvust fossiilkütustest. Uue REPowerEU peatüki kiire lisamine taaste- ja vastupidavuskavasse võimaldab rahastada täiendavaid reforme ja investeeringuid, et toetada Läti strateegilisi eesmärke energia ja rohepöörde vallas. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline ja tulemuslik kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest.

| (30) | Komisjon kiitis 2022. aastal heaks kõik Läti ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid. Ühtekuuluvuspoliitika programmide kiire rakendamine vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga, sealhulgas REPowerEU peatükiga, on esmatähtis, et viia Lätis ellu rohe- ja digipööre, suurendada majanduslikku ja sotsiaalset vastupidavust ning tagada tasakaalustatud territoriaalne areng. |
| --- | --- |

(30)

Komisjon kiitis 2022. aastal heaks kõik Läti ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid. Ühtekuuluvuspoliitika programmide kiire rakendamine vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga, sealhulgas REPowerEU peatükiga, on esmatähtis, et viia Lätis ellu rohe- ja digipööre, suurendada majanduslikku ja sotsiaalset vastupidavust ning tagada tasakaalustatud territoriaalne areng.

| (31) | Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas ning ühtekuuluvuspoliitika programmides käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Läti silmitsi mitmete muude probleemidega, mis on seotud juurdepääsuga rahastamisele ning energia ja rohepöördega. |
| --- | --- |

(31)

Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas ning ühtekuuluvuspoliitika programmides käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Läti silmitsi mitmete muude probleemidega, mis on seotud juurdepääsuga rahastamisele ning energia ja rohepöördega.

| (32) | Erasektori krediidivoog oli 2021. aastal 1 % SKPst, mis oli oluliselt madalam kui majanduse kasvumäär. See vähendab veelgi erasektori võlga, mis on üks liidu madalamaid. Selline nõrk laenukasv peegeldab teataval määral väikest nõudlust, kuid seda mõjutavad ka mitmed pakkumisega seotud probleemid. Väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel on olnud eriti raske laenu saada. See on osaliselt tingitud nende suuremast krediidiriskist, aga ka suurtest laenukuludest ja bürokraatiast. Lisaks muudab tagatiseks sobiva vara vähene likviidsus väljaspool Riia piirkonda laenu saamise eriti raskeks. See kujutab endast hüpoteeklaenude ja ettevõtete laenude puhul märkimisväärset takistust. Poliitilistes pingutustes on peamiselt keskendutud laenuandmise toetamisele, kombineerides selle avaliku sektori toetustega. Kuid sellega kaasnevad märkimisväärsed kulud valitsuse eelarves, mistõttu ei ole see laenuandmise edendamiseks jätkusuutlik. Laenupakkumise piirangute vähendamiseks on vaja ärikeskkonna läbipaistvuse ja usaldusväärsuse üldist paranemist, sealhulgas varimajanduse vähendamist. Lisaks vähendaks maksejõuetusmenetluse parandamine, et saavutada ettevõtete restruktureerimise kõrge määr ja võimalusel kõrgemad laenude sissenõudmise määrad, tajutavaid riske pankade jaoks ning elavdaks laenuandmist. Sihtotstarbelised laenu- ja tagatisskeemid võivad aidata vähendada likviidsusriski, millega pangad silmitsi seisavad, kui võtavad vastu tagatisi suhteliselt mittelikviidsetelt turgudelt. Avalikud laenuskeemid strateegiliselt oluliste investeerimisvaldkondade jaoks, nagu rohepööre ja piirkondlik areng, võivad suurendada tõhusat konkurentsi pangandusturul või täita turulõhe seal, kus pangapoolne rahastamine on liiga kallis või kus see ei ole saadaval. Lisaks pakuvad avalikud tagatis- ja laenuskeemid võrreldes toetuskavadega palju kulutõhusamat viisi eralaenamise toetamiseks. Lisaks pangapoolse rahastamise tõketele on Läti alternatiivsete rahastamisallikate turgu vähe arendatud ja sel on potentsiaal parandada ettevõtete juurdepääsu rahastamisele. |
| --- | --- |

(32)

Erasektori krediidivoog oli 2021. aastal 1 % SKPst, mis oli oluliselt madalam kui majanduse kasvumäär. See vähendab veelgi erasektori võlga, mis on üks liidu madalamaid. Selline nõrk laenukasv peegeldab teataval määral väikest nõudlust, kuid seda mõjutavad ka mitmed pakkumisega seotud probleemid. Väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel on olnud eriti raske laenu saada. See on osaliselt tingitud nende suuremast krediidiriskist, aga ka suurtest laenukuludest ja bürokraatiast. Lisaks muudab tagatiseks sobiva vara vähene likviidsus väljaspool Riia piirkonda laenu saamise eriti raskeks. See kujutab endast hüpoteeklaenude ja ettevõtete laenude puhul märkimisväärset takistust. Poliitilistes pingutustes on peamiselt keskendutud laenuandmise toetamisele, kombineerides selle avaliku sektori toetustega. Kuid sellega kaasnevad märkimisväärsed kulud valitsuse eelarves, mistõttu ei ole see laenuandmise edendamiseks jätkusuutlik. Laenupakkumise piirangute vähendamiseks on vaja ärikeskkonna läbipaistvuse ja usaldusväärsuse üldist paranemist, sealhulgas varimajanduse vähendamist. Lisaks vähendaks maksejõuetusmenetluse parandamine, et saavutada ettevõtete restruktureerimise kõrge määr ja võimalusel kõrgemad laenude sissenõudmise määrad, tajutavaid riske pankade jaoks ning elavdaks laenuandmist. Sihtotstarbelised laenu- ja tagatisskeemid võivad aidata vähendada likviidsusriski, millega pangad silmitsi seisavad, kui võtavad vastu tagatisi suhteliselt mittelikviidsetelt turgudelt. Avalikud laenuskeemid strateegiliselt oluliste investeerimisvaldkondade jaoks, nagu rohepööre ja piirkondlik areng, võivad suurendada tõhusat konkurentsi pangandusturul või täita turulõhe seal, kus pangapoolne rahastamine on liiga kallis või kus see ei ole saadaval. Lisaks pakuvad avalikud tagatis- ja laenuskeemid võrreldes toetuskavadega palju kulutõhusamat viisi eralaenamise toetamiseks. Lisaks pangapoolse rahastamise tõketele on Läti alternatiivsete rahastamisallikate turgu vähe arendatud ja sel on potentsiaal parandada ettevõtete juurdepääsu rahastamisele.

| (33) | Läti on taganud oma sõltumatuse Venemaa gaasist pärast parlamendi 2022. aasta juuli otsust lõpetada Venemaa maagaasi ostmine alates 1. jaanuarist 2023. Tänu veeldatud maagaasi impordile Leedus Klaipėdas asuvast veeldatud maagaasi terminalist ja uuest Soomes Inkoos asuvast veeldatud maagaasi terminalist on omamaised gaasitarnijad leidnud alternatiivseid maagaasiallikaid. Praegune olukord on näidanud vajadust kiirendada taastuvatest energiaallikatest elektrit tootvate käitiste aeglast kasutuselevõttu. Lätis on taastuvenergia osakaal liidus üks suuremaid, kuigi see osakaal püsis aastatel 2020–2021 muutumatuna. Läti saaks kasu oma jõupingutuste kiirendamisest tuule- ja päikeseenergia kasutuselevõtul, mis on kõige elujõulisem ja pikaajalisem lahendus taastuvenergia osakaalu suurendamiseks. Läti taaste- ja vastupidavuskava hõlmab juba meetmeid, mille eesmärk on kõrvaldada regulatiivsed takistused maismaal toodetava tuuleenergia kasutuselevõtult. Siiski saaks teha täiendavaid jõupingutusi, et kiirendada taastuvenergia kasutuselevõttu elektri tootmiseks, kütmiseks ja jahutamiseks. See hõlmaks elektrivõrgu ajakohastamist, taastuvenergia detsentraliseeritud tootmise edendamist, elektrisüsteemi paindlikkust (nõudlusele reageerimine ja salvestamine), loamenetluste edasist parandamist ning õigusraamistiku ja stiimulite loomist energiakogukondade edendamiseks. Läti liidu elektrivõrguga sünkroniseerimise lõpuleviimine suurendaks ülekandevõimsust, nii et võrku saaks integreerida üha suurema osa avamere ja maismaa taastuvenergiast. Läti elektrivõrk, nagu ka teiste Balti riikide elektrivõrk, on endiselt avatud riskidele, kuna see on sünkroniseeritud BRELL-võrguga (Valgevene, Venemaa, Eesti, Leedu ja Läti). Elektrivõrgu piirkondlik sünkroniseerimine ülejäänud liiduga on edenemas, kuid tuleb veel lõpule viia. Selleks tuleb teha koostööd Eesti ja Leeduga. 2022. aasta augustist kuni 2023. aasta märtsini vähenes Läti maagaasi tarbimine võrreldes eelneva viie aasta sama perioodi keskmise gaasitarbimisega 30 %, st rohkem, kui oli seatud eesmärgiks (15 %). Läti võiks jätkata jõupingutusi gaasinõudluse ajutiseks vähendamiseks kuni 31. märtsini 2024, vastavalt nõukogu määrusele (EL) 2022/1369 (16). |
| --- | --- |

(33)

Läti on taganud oma sõltumatuse Venemaa gaasist pärast parlamendi 2022. aasta juuli otsust lõpetada Venemaa maagaasi ostmine alates 1. jaanuarist 2023. Tänu veeldatud maagaasi impordile Leedus Klaipėdas asuvast veeldatud maagaasi terminalist ja uuest Soomes Inkoos asuvast veeldatud maagaasi terminalist on omamaised gaasitarnijad leidnud alternatiivseid maagaasiallikaid. Praegune olukord on näidanud vajadust kiirendada taastuvatest energiaallikatest elektrit tootvate käitiste aeglast kasutuselevõttu. Lätis on taastuvenergia osakaal liidus üks suuremaid, kuigi see osakaal püsis aastatel 2020–2021 muutumatuna. Läti saaks kasu oma jõupingutuste kiirendamisest tuule- ja päikeseenergia kasutuselevõtul, mis on kõige elujõulisem ja pikaajalisem lahendus taastuvenergia osakaalu suurendamiseks. Läti taaste- ja vastupidavuskava hõlmab juba meetmeid, mille eesmärk on kõrvaldada regulatiivsed takistused maismaal toodetava tuuleenergia kasutuselevõtult. Siiski saaks teha täiendavaid jõupingutusi, et kiirendada taastuvenergia kasutuselevõttu elektri tootmiseks, kütmiseks ja jahutamiseks. See hõlmaks elektrivõrgu ajakohastamist, taastuvenergia detsentraliseeritud tootmise edendamist, elektrisüsteemi paindlikkust (nõudlusele reageerimine ja salvestamine), loamenetluste edasist parandamist ning õigusraamistiku ja stiimulite loomist energiakogukondade edendamiseks. Läti liidu elektrivõrguga sünkroniseerimise lõpuleviimine suurendaks ülekandevõimsust, nii et võrku saaks integreerida üha suurema osa avamere ja maismaa taastuvenergiast. Läti elektrivõrk, nagu ka teiste Balti riikide elektrivõrk, on endiselt avatud riskidele, kuna see on sünkroniseeritud BRELL-võrguga (Valgevene, Venemaa, Eesti, Leedu ja Läti). Elektrivõrgu piirkondlik sünkroniseerimine ülejäänud liiduga on edenemas, kuid tuleb veel lõpule viia. Selleks tuleb teha koostööd Eesti ja Leeduga. 2022. aasta augustist kuni 2023. aasta märtsini vähenes Läti maagaasi tarbimine võrreldes eelneva viie aasta sama perioodi keskmise gaasitarbimisega 30 %, st rohkem, kui oli seatud eesmärgiks (15 %). Läti võiks jätkata jõupingutusi gaasinõudluse ajutiseks vähendamiseks kuni 31. märtsini 2024, vastavalt nõukogu määrusele (EL) 2022/1369 (16).

| (34) | Läti peaks kiirendama jõupingutusi energiatõhususe parandamise meetmete laiendamiseks, et vähendada oma hoonete, transpordi ja tööstuse CO2 heidet, ning kehtestama uued rahastamis- ja toetusmeetmed, et saavutada oma pikaajalise renoveerimisstrateegia eesmärgid. |
| --- | --- |

(34)

Läti peaks kiirendama jõupingutusi energiatõhususe parandamise meetmete laiendamiseks, et vähendada oma hoonete, transpordi ja tööstuse CO2 heidet, ning kehtestama uued rahastamis- ja toetusmeetmed, et saavutada oma pikaajalise renoveerimisstrateegia eesmärgid.

| (35) | Tööjõu ja oskuste nappus rohepöörde jaoks olulistes sektorites ja kutsealadel, sealhulgas nullnetotehnoloogiate tootmine, kasutuselevõtt ja hooldamine, tekitab probleeme üleminekul nullnetomajandusele. Kvaliteetsed haridus- ja koolitussüsteemid, mis vastavad tööturu muutuvatele vajadustele, ning sihipärased täiend- ja ümberõppe meetmed on esmatähtsad, et vähendada oskuste nappust ning edendada töötajate kaasamist ja tööjõu ümberpaigutamist. Kasutamata tööjõupakkumise rakendamiseks peavad kõnealused meetmed olema kättesaadavad eelkõige rohepöördest enim mõjutatud üksikisikutele ning sektorites ja piirkondades. 2022. aastal valitses tööjõunappus 25 ameti puhul 436 sellisest ametist, mis nõuavad rohepöördeks erioskusi või -teadmisi, sealhulgas elektrikud ning mehaanikainsenerid. Tööjõunappusest kui tootmist piiravast tegurist teatati ka tööstuses ja ehituses. |
| --- | --- |

(35)

Tööjõu ja oskuste nappus rohepöörde jaoks olulistes sektorites ja kutsealadel, sealhulgas nullnetotehnoloogiate tootmine, kasutuselevõtt ja hooldamine, tekitab probleeme üleminekul nullnetomajandusele. Kvaliteetsed haridus- ja koolitussüsteemid, mis vastavad tööturu muutuvatele vajadustele, ning sihipärased täiend- ja ümberõppe meetmed on esmatähtsad, et vähendada oskuste nappust ning edendada töötajate kaasamist ja tööjõu ümberpaigutamist. Kasutamata tööjõupakkumise rakendamiseks peavad kõnealused meetmed olema kättesaadavad eelkõige rohepöördest enim mõjutatud üksikisikutele ning sektorites ja piirkondades. 2022. aastal valitses tööjõunappus 25 ameti puhul 436 sellisest ametist, mis nõuavad rohepöördeks erioskusi või -teadmisi, sealhulgas elektrikud ning mehaanikainsenerid. Tööjõunappusest kui tootmist piiravast tegurist teatati ka tööstuses ja ehituses.

| (36) | Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2023. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (17) kajastub esitatud soovituses 1. |
| --- | --- |

(36)

Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2023. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (17) kajastub esitatud soovituses 1.

| (37) | Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et i) tagada võla jätkusuutlikkus ja hoiduda 2023. aastal kogunõudluse laiapõhjalisest toetamisest, suunata paremini kõrgete energiahindade mõju leevendamiseks võetavaid eelarvemeetmeid ning kaaluda asjakohaseid viise toetuse lõpetamiseks, kui energiahinnasurve väheneb; ii) säilitada avaliku sektori investeeringute kõrge tase ja edendada erainvesteeringuid, et toetada rohe- ja digipööret; iii) toetada palgasuundumusi, mis leevendavad ostujõu vähenemist, piirates samal ajal teisest mõju inflatsioonile, tõhustada veelgi aktiivset tööturupoliitikat ja leevendada oskuste nappust; iv) parandada ettevõtluskeskkonda ja tagada, et ettevõtetele antav energiatoetus on kulutõhus, ajutine, suunatud elujõulistele ettevõtetele ja säilitab stiimulid rohepöördeks, ning v) säilitada makromajanduslik finantsstabiilsus ja jälgida riske, jätkates samal ajal tööd pangandusliidu väljakujundamiseks. Läti puhul aitavad soovitused 1, 2, 3 ja 4 rakendada esimest, teist, kolmandat ja neljandat soovitust, mis on sätestatud 2023. aasta euroala käsitlevas soovituses, |
| --- | --- |

(37)

Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et i) tagada võla jätkusuutlikkus ja hoiduda 2023. aastal kogunõudluse laiapõhjalisest toetamisest, suunata paremini kõrgete energiahindade mõju leevendamiseks võetavaid eelarvemeetmeid ning kaaluda asjakohaseid viise toetuse lõpetamiseks, kui energiahinnasurve väheneb; ii) säilitada avaliku sektori investeeringute kõrge tase ja edendada erainvesteeringuid, et toetada rohe- ja digipööret; iii) toetada palgasuundumusi, mis leevendavad ostujõu vähenemist, piirates samal ajal teisest mõju inflatsioonile, tõhustada veelgi aktiivset tööturupoliitikat ja leevendada oskuste nappust; iv) parandada ettevõtluskeskkonda ja tagada, et ettevõtetele antav energiatoetus on kulutõhus, ajutine, suunatud elujõulistele ettevõtetele ja säilitab stiimulid rohepöördeks, ning v) säilitada makromajanduslik finantsstabiilsus ja jälgida riske, jätkates samal ajal tööd pangandusliidu väljakujundamiseks. Läti puhul aitavad soovitused 1, 2, 3 ja 4 rakendada esimest, teist, kolmandat ja neljandat soovitust, mis on sätestatud 2023. aasta euroala käsitlevas soovituses,

SOOVITAB Lätil võtta 2023. ja 2024. aastal järgmisi meetmeid.

1.

Tagada konservatiivne eelarvepoliitika, eelkõige piirates riiklikult rahastatavate esmaste netokulude nominaalset kasvu 2024. aastal kuni 3,0 %ni (18).

Säilitada riiklikult rahastatavad avaliku sektori investeeringud ning tagada rahastust antavate toetuste ja muude liidu vahendite tulemuslik kasutuselevõtt, eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks.

Jätkata pärast 2024. aastat keskpika perioodi eelarvestrateegia rakendamist, mis hõlmab järkjärgulist ja kestlikku konsolideerimist koos investeeringute ja reformidega, mis soodustavad hoogsamat kestlikku majanduskasvu, et saavutada keskpikas perspektiivis usaldusväärne eelarvepositsioon.

Laiendada maksustamist, sealhulgas vara ja kapitali puhul, ning tugevdada tervishoiu ja sotsiaalkaitse asjakohasust.

2.

Jätkata taaste- ja vastupidavuskava järjepidevat rakendamist ning viia kiiresti lõpule REPowerEU peatüki koostamine, et alustada kiiresti selle rakendamist. Jätkata ühtekuuluvuspoliitika programmide kiiret rakendamist täielikus vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga.

3.

Parandada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate juurdepääsu rahastamisele avaliku sektori laenuandmise ja tagatisskeemide kaudu, mille eesmärk on hõlbustada strateegiliselt olulisi investeeringuid, eelkõige rohepöörde ja regionaalarengu valdkonnas.

4.

Vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest, kiirendades taastuvenergia, eelkõige maismaa ja avamere tuuleenergia ning päikeseenergia kasutuselevõttu, ning tugevdades energiatõhususe meetmeid, näiteks uute rahastamis- ja toetusmeetmete abil, et saavutada pikaajalise renoveerimisstrateegia eesmärgid. Tagada elektriühenduste piisav võimsus, et suurendada varustuskindlust, ja jätkata sünkroniseerimist liidu elektrivõrguga. Suurendada poliitilisi jõupingutusi rohepöördeks vajalike oskuste ja pädevuste pakkumiseks ja omandamiseks.

Brüssel, 14. juuli 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

3

(4)  Nõukogu 16. mai 2023. aasta soovitus euroala majanduspoliitika kohta (ELT C 180, 23.5.2023, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. veebruari 2023. aasta määrus (EL) 2023/435, millega muudetakse määrust (EL) 2021/241 riiklike taaste- ja vastupidavuskavade REPowerEU peatükkide osas ning määrusi (EL) nr 1303/2013, (EL) 2021/1060 ja (EL) 2021/1755 ning direktiivi 2003/87/EÜ (ELT L 63, 28.2.2023, lk 1).

5

(6)  ST 10157/2021 INIT; ST 10157/2021 ADD 1; ST 10157/2021 ADD 1 COR 1.

6

(7)  Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitus, milles esitatakse nõukogu arvamus Läti 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 304, 29.7.2021, lk 63).

7

(8)  Eelarvepoliitikat mõõdetakse esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse rahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavaid kulusid. Üksikasjalikum teave on esitatud eelarvestatistikatabelite tekstikastis 1.

8

(9)  See pärssiv panus on eelkõige tingitud väiksematest kulutustest liidu vahenditest kaasrahastatavatele investeerimisprojektidele, mis mõjutas ka riikliku kaasrahastamise arengut (eelkõige kohalike omavalitsuste tasandil), samuti sõjalise varustuse üleandmisest Ukrainale, mis on kajastatud negatiivse kapitali kogumahutusena põhivarasse ja tasaarvestatud kapitalisiirdega.

9

Samas andsid muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud ekspansiivse panuse 1,7 protsendipunkti SKPst. Muude kapitalikulude suurenemine on suures osas seletatav kahe teguriga: maagaasivarude loomine riikliku energiavarustuskindluse tagamiseks ning sõjavarustuse üleandmine Ukrainale.

(10)  See näitaja kajastab nende meetmete aastaste eelarvekulude taset, sealhulgas jooksvaid tulusid ja kulusid ning asjakohasel juhul kapitalikulumeetmeid.

10

(11)  Nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitus, milles käsitletakse Läti 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Läti 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 334, 1.9.2022, lk 112).

11

(12)  Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on Läti keskpika perioodi nominaalne potentsiaalne SKP kasv, mida kasutatakse eelarvepoliitika mõõtmiseks (kümne aasta keskmine), hinnanguliselt 11,5 %.

12

(13)  Muudel riiklikult rahastatavatel kapitalikuludel peaks olema pärssiv panus 1,7 protsendipunkti SKPst, kuna komisjoni 2023. aasta prognoos ei hõlma maagaasireservide loomist energiavarustuskindluse tagamiseks ja Ukrainale antavat sõjalist abi.

13

(14)  Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikkel 5 nõuab ka kohandamist rohkem kui 0,5 % SKPst liikmesriikide puhul, kelle valitsemissektori võlg ületab 60 % SKPst või kelle võla jätkusuutlikkusega seotud riskid on suuremad.

14

(15)  Esmased netokulud on riiklikult rahastatavad kulud ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta ning need ei hõlma intressikulusid ega tsüklilisi töötuskulusid.

15

(16)  Nõukogu 5. augusti 2022. aasta määrus (EL) 2022/1369, mis käsitleb gaasinõudluse vähendamise koordineeritud meetmeid (ELT L 206, 8.8.2022, lk 1).

16

(17)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.

17

(18)  See vastab hinnangute kohaselt 2024. aastal struktuurse eelarvepositsiooni iga-aastasele parandamisele vähemalt 0,5 % SKPst, nagu on kirjeldatud põhjenduses 24.

18

---

| 1.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/135 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/135

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

14. juuli 2023,

milles käsitletakse Leedu 2023. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Leedu 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohta

(2023/C 312/15)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arves nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (3) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu (edaspidi „rahastu“). Rahastust antakse liikmesriikidele rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. Kooskõlas Euroopa poolaasta prioriteetidega aitab rahastu kaasa majanduslikule ja kaasavale taastumisele ning kestlike ja majanduskasvu soodustavate reformide ja investeeringute tegemisele, eelkõige rohe- ja digipööret edendavate reformide ja investeeringute tegemisele, et muuta liikmesriikide majandus vastupidavamaks. Samuti aitab see tugevdada riigi rahandust ning hoogustada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis, parandada territoriaalset ühtekuuluvust liidus ja toetada Euroopa sotsiaalõiguste samba jätkuvat rakendamist. 30. juunil 2022 ajakohastati vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikele 2 rahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust. |
| --- | --- |

(1)

19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (3) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu (edaspidi „rahastu“). Rahastust antakse liikmesriikidele rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. Kooskõlas Euroopa poolaasta prioriteetidega aitab rahastu kaasa majanduslikule ja kaasavale taastumisele ning kestlike ja majanduskasvu soodustavate reformide ja investeeringute tegemisele, eelkõige rohe- ja digipööret edendavate reformide ja investeeringute tegemisele, et muuta liikmesriikide majandus vastupidavamaks. Samuti aitab see tugevdada riigi rahandust ning hoogustada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis, parandada territoriaalset ühtekuuluvust liidus ja toetada Euroopa sotsiaalõiguste samba jätkuvat rakendamist. 30. juunil 2022 ajakohastati vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikele 2 rahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.

| (2) | 22. novembril 2022 võttis komisjon vastu 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2023) algust. 23. märtsil 2023 kiitis Euroopa Ülemkogu heaks 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid, mis on koondunud konkurentsivõimelise kestlikkuse nelja mõõtme ümber. 22. novembril 2022 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka 2023. aasta häiremehhanismi aruande, milles nimetati Leedut ühe liikmesriigina, kus võib esineda tasakaalustamatus või kus võib esineda oht selle tekkimiseks ja kelle olukorda oleks vaja põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka arvamuse Leedu 2023. aasta eelarvekava kohta. Komisjon võttis vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2023. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. Nõukogu võttis 16. mail 2023 vastu euroala majanduspoliitikat käsitleva soovituse (4) (edaspidi „2023. aasta euroala käsitlev soovitus“) ja 13. märtsil 2023 ühise tööhõivearuande. |
| --- | --- |

(2)

22. novembril 2022 võttis komisjon vastu 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2023) algust. 23. märtsil 2023 kiitis Euroopa Ülemkogu heaks 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid, mis on koondunud konkurentsivõimelise kestlikkuse nelja mõõtme ümber. 22. novembril 2022 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka 2023. aasta häiremehhanismi aruande, milles nimetati Leedut ühe liikmesriigina, kus võib esineda tasakaalustamatus või kus võib esineda oht selle tekkimiseks ja kelle olukorda oleks vaja põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka arvamuse Leedu 2023. aasta eelarvekava kohta. Komisjon võttis vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2023. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. Nõukogu võttis 16. mail 2023 vastu euroala majanduspoliitikat käsitleva soovituse (4) (edaspidi „2023. aasta euroala käsitlev soovitus“) ja 13. märtsil 2023 ühise tööhõivearuande.

| (3) | Kuigi liidu riikide majandus on olnud märkimisväärselt vastupidav, avaldab geopoliitiline kontekst jätkuvalt negatiivset mõju. Kuna liit toetab kindlalt Ukrainat, keskendutakse liidu majandus- ja sotsiaalpoliitika tegevuskavas sellele, et vähendada lühiajalises perspektiivis energiašokkide negatiivset mõju nii haavatavatele leibkondadele kui ka ettevõtetele ning jätkata jõupingutusi, et viia ellu rohe- ja digipööre, toetada kestlikku ja kaasavat majanduskasvu, tagada makromajanduslik stabiilsus ja suurendada vastupidavust keskpikas perspektiivis. Samuti keskendutakse selles jõuliselt liidu konkurentsivõime ja tootlikkuse suurendamisele. |
| --- | --- |

(3)

Kuigi liidu riikide majandus on olnud märkimisväärselt vastupidav, avaldab geopoliitiline kontekst jätkuvalt negatiivset mõju. Kuna liit toetab kindlalt Ukrainat, keskendutakse liidu majandus- ja sotsiaalpoliitika tegevuskavas sellele, et vähendada lühiajalises perspektiivis energiašokkide negatiivset mõju nii haavatavatele leibkondadele kui ka ettevõtetele ning jätkata jõupingutusi, et viia ellu rohe- ja digipööre, toetada kestlikku ja kaasavat majanduskasvu, tagada makromajanduslik stabiilsus ja suurendada vastupidavust keskpikas perspektiivis. Samuti keskendutakse selles jõuliselt liidu konkurentsivõime ja tootlikkuse suurendamisele.

| (4) | 1. veebruaril 2023 avaldas komisjon teatise „Rohelise kokkuleppe tööstuskava kliimaneutraalsuse ajastuks“ (edaspidi „rohelise kokkuleppe tööstuskava“). Rohelise kokkuleppe tööstuskava eesmärk on edendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet ja toetada kiiret üleminekut kliimaneutraalsusele. See täiendab Euroopa rohelise kokkuleppe ja kava „REPowerEU“ raames tehtavaid jõupingutusi. Sellega tahetakse samuti luua keskkond, mis aitaks paremini suurendada liidu tootmisvõimsust nullnetotehnoloogia ja toodete osas, mida on vaja liidu ambitsioonikate kliimaeesmärkide saavutamiseks, samuti tagada juurdepääs asjakohastele kriitilise tähtsusega toorainetele, sealhulgas mitmekesistades hankimist, kasutades parimal viisil liikmesriikide maavarasid ja maksimeerides toorainete ringlussevõttu. Rohelise kokkuleppe tööstuskava põhineb neljal sambal: prognoositav ja lihtsam õigusraamistik, kiirem juurdepääs rahastusele, oskuste edendamine ning avatud kaubandus tarneahelate vastupidavuse tagamiseks. Komisjon avaldas 16. märtsil 2023 ka teatise „ELi pikaajaline konkurentsivõime: pilk 2030. aasta järgsesse aega“, milles on esitatud üheksa üksteist tugevdavat tegurit koos eesmärgiga luua majanduskasvu soodustav õigusraamistik. Teatises seatakse poliitilised prioriteedid, mille eesmärk on aktiivselt tagada struktuursed parandused, sihipärased investeeringud ja reguleerivad meetmed liidu ja selle liikmesriikide pikaajalise konkurentsivõime edendamiseks. Allpool esitatud soovitused aitavad neid prioriteete ellu viia. |
| --- | --- |

(4)

1. veebruaril 2023 avaldas komisjon teatise „Rohelise kokkuleppe tööstuskava kliimaneutraalsuse ajastuks“ (edaspidi „rohelise kokkuleppe tööstuskava“). Rohelise kokkuleppe tööstuskava eesmärk on edendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet ja toetada kiiret üleminekut kliimaneutraalsusele. See täiendab Euroopa rohelise kokkuleppe ja kava „REPowerEU“ raames tehtavaid jõupingutusi. Sellega tahetakse samuti luua keskkond, mis aitaks paremini suurendada liidu tootmisvõimsust nullnetotehnoloogia ja toodete osas, mida on vaja liidu ambitsioonikate kliimaeesmärkide saavutamiseks, samuti tagada juurdepääs asjakohastele kriitilise tähtsusega toorainetele, sealhulgas mitmekesistades hankimist, kasutades parimal viisil liikmesriikide maavarasid ja maksimeerides toorainete ringlussevõttu. Rohelise kokkuleppe tööstuskava põhineb neljal sambal: prognoositav ja lihtsam õigusraamistik, kiirem juurdepääs rahastusele, oskuste edendamine ning avatud kaubandus tarneahelate vastupidavuse tagamiseks. Komisjon avaldas 16. märtsil 2023 ka teatise „ELi pikaajaline konkurentsivõime: pilk 2030. aasta järgsesse aega“, milles on esitatud üheksa üksteist tugevdavat tegurit koos eesmärgiga luua majanduskasvu soodustav õigusraamistik. Teatises seatakse poliitilised prioriteedid, mille eesmärk on aktiivselt tagada struktuursed parandused, sihipärased investeeringud ja reguleerivad meetmed liidu ja selle liikmesriikide pikaajalise konkurentsivõime edendamiseks. Allpool esitatud soovitused aitavad neid prioriteete ellu viia.

| (5) | 2023. aastal jätkub majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta areng kooskõlas rahastu rakendamisega. Taaste- ja vastupidavuskavade täielik rakendamine on jätkuvalt oluline Euroopa poolaasta poliitiliste prioriteetide elluviimiseks, kuna kavades käsitletakse kõiki viimastel aastatel esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019., 2020. ja 2022. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mis on läbi vaadatud või mida on ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21. |
| --- | --- |

(5)

2023. aastal jätkub majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta areng kooskõlas rahastu rakendamisega. Taaste- ja vastupidavuskavade täielik rakendamine on jätkuvalt oluline Euroopa poolaasta poliitiliste prioriteetide elluviimiseks, kuna kavades käsitletakse kõiki viimastel aastatel esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019., 2020. ja 2022. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mis on läbi vaadatud või mida on ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21.

| (6) | 27. veebruaril 2023 vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2023/435 (5) (edaspidi „REPowerEU määrus“) eesmärk on kaotada kiiresti järkjärguliselt liidu sõltuvus Venemaa fossiilkütuste impordist. See aitab tugevdada energiajulgeolekut ja mitmekesistada liidu energiavarustust ning suurendada samal ajal taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, energiasalvestusvõimsust ja energiatõhusust. REPowerEU määrus võimaldab liikmesriikidel lisada oma riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse uue REPowerEU peatüki, et rahastada olulisi reforme ja investeeringuid, mis aitavad saavutada REPowerEU eesmärke. Samuti aitavad kõnealused reformid ja investeeringud suurendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet, nagu on kirjeldatud rohelise kokkuleppe tööstuskavas, ja käsitleda energiaalaseid riigipõhiseid soovitusi, mis esitati liikmesriikidele 2022. aastal ja esitatakse neile asjakohasel juhul ka 2023. aastal. REPowerEU määrusega kehtestatakse uus tagastamatu rahalise toetuse kategooria, mille kaudu saavad liikmesriigid rahastada taaste- ja vastupidavuskavade raames uusi energiaga seotud reforme ja investeeringuid. |
| --- | --- |

(6)

27. veebruaril 2023 vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2023/435 (5) (edaspidi „REPowerEU määrus“) eesmärk on kaotada kiiresti järkjärguliselt liidu sõltuvus Venemaa fossiilkütuste impordist. See aitab tugevdada energiajulgeolekut ja mitmekesistada liidu energiavarustust ning suurendada samal ajal taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, energiasalvestusvõimsust ja energiatõhusust. REPowerEU määrus võimaldab liikmesriikidel lisada oma riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse uue REPowerEU peatüki, et rahastada olulisi reforme ja investeeringuid, mis aitavad saavutada REPowerEU eesmärke. Samuti aitavad kõnealused reformid ja investeeringud suurendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet, nagu on kirjeldatud rohelise kokkuleppe tööstuskavas, ja käsitleda energiaalaseid riigipõhiseid soovitusi, mis esitati liikmesriikidele 2022. aastal ja esitatakse neile asjakohasel juhul ka 2023. aastal. REPowerEU määrusega kehtestatakse uus tagastamatu rahalise toetuse kategooria, mille kaudu saavad liikmesriigid rahastada taaste- ja vastupidavuskavade raames uusi energiaga seotud reforme ja investeeringuid.

| (7) | 8. märtsil 2023 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse eelarvepoliitika suunised 2024. aastaks (edaspidi „8. märtsi 2023. aasta teatis“). Selle eesmärk on toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon tuletas meelde, et stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamine lõpetatakse 2023. aasta lõpus. Komisjon kutsus üles kohaldama 2023.–2024. aastal eelarvepoliitikat, mis tagab võla jätkusuutlikkuse keskpikas perspektiivis ja suurendab kestlikul viisil potentsiaalset majanduskasvu, ning kutsus liikmesriike üles määrama oma 2023. aasta stabiilsus- ja lähenemisprogrammides kindlaks, kuidas eelarvekavadega tagatakse keskpikas perspektiivis eelarvepuudujäägi aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse 3 % sisemajanduse koguproduktist (edaspidi „SKP“) järgimine ning võla usutav ja pidev vähendamine või selle hoidmine usaldusväärsel tasemel. Komisjon kutsus samuti liikmesriike üles kaotama järk-järgult riiklikud eelarvemeetmed, mis on kehtestatud leibkondade ja ettevõtete kaitsmiseks energiahinnašoki eest, ja alustama kõige vähem suunatud meetmetest. Komisjon märkis, et kui uue energiahinnasurve tõttu on vaja toetusmeetmeid pikendada, peaksid liikmesriikide sellised meetmed olema paremini suunatud haavatavatele leibkondadele ja ettevõtetele. Komisjon teatas, et eelarvesoovitused tuleks kvantifitseerida ja diferentseerida. Lisaks, nagu on kavandatud komisjoni 9. novembri 2022. aasta teatises ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniste kohta, sõnastatakse eelarvesoovitused esmaste netokulude põhjal. Komisjon soovitas, et kõik liikmesriigid jätkavad riiklikult rahastatavaid investeeringuid ning tagavad rahastu ning muude liidu vahendite tõhusa kasutamise, eelkõige seoses rohe- ja digipöördega ning vastupidavuseesmärkidega. Komisjon märkis, et teeb nõukogule ettepaneku, et kehtivate õigusnormide kohased ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal. |
| --- | --- |

(7)

8. märtsil 2023 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse eelarvepoliitika suunised 2024. aastaks (edaspidi „8. märtsi 2023. aasta teatis“). Selle eesmärk on toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon tuletas meelde, et stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamine lõpetatakse 2023. aasta lõpus. Komisjon kutsus üles kohaldama 2023.–2024. aastal eelarvepoliitikat, mis tagab võla jätkusuutlikkuse keskpikas perspektiivis ja suurendab kestlikul viisil potentsiaalset majanduskasvu, ning kutsus liikmesriike üles määrama oma 2023. aasta stabiilsus- ja lähenemisprogrammides kindlaks, kuidas eelarvekavadega tagatakse keskpikas perspektiivis eelarvepuudujäägi aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse 3 % sisemajanduse koguproduktist (edaspidi „SKP“) järgimine ning võla usutav ja pidev vähendamine või selle hoidmine usaldusväärsel tasemel. Komisjon kutsus samuti liikmesriike üles kaotama järk-järgult riiklikud eelarvemeetmed, mis on kehtestatud leibkondade ja ettevõtete kaitsmiseks energiahinnašoki eest, ja alustama kõige vähem suunatud meetmetest. Komisjon märkis, et kui uue energiahinnasurve tõttu on vaja toetusmeetmeid pikendada, peaksid liikmesriikide sellised meetmed olema paremini suunatud haavatavatele leibkondadele ja ettevõtetele. Komisjon teatas, et eelarvesoovitused tuleks kvantifitseerida ja diferentseerida. Lisaks, nagu on kavandatud komisjoni 9. novembri 2022. aasta teatises ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniste kohta, sõnastatakse eelarvesoovitused esmaste netokulude põhjal. Komisjon soovitas, et kõik liikmesriigid jätkavad riiklikult rahastatavaid investeeringuid ning tagavad rahastu ning muude liidu vahendite tõhusa kasutamise, eelkõige seoses rohe- ja digipöördega ning vastupidavuseesmärkidega. Komisjon märkis, et teeb nõukogule ettepaneku, et kehtivate õigusnormide kohased ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal.

| (8) | 26. aprillil 2023 esitas komisjon seadusandlikud ettepanekud liidu majanduse juhtimise eeskirjade põhjalikuks reformimiseks. Ettepanekute põhieesmärk on parandada valitsemissektori võla jätkusuutlikkust ning edendada reformide ja investeeringute kaudu kõigis liikmesriikides kestlikku ja kaasavat majanduskasvu. Komisjon soovib ettepanekutega suurendada riikide isevastutust, lihtsustada raamistikku ja keskenduda enam keskpikale perioodile, millega kaasneb tõhus ja ühtsem täitmise tagamine. ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniseid käsitlevate nõukogu 14. märtsi 2023. aasta järelduste kohaselt on eesmärk viia seadusandlik töö lõpule 2023. aastal. |
| --- | --- |

(8)

26. aprillil 2023 esitas komisjon seadusandlikud ettepanekud liidu majanduse juhtimise eeskirjade põhjalikuks reformimiseks. Ettepanekute põhieesmärk on parandada valitsemissektori võla jätkusuutlikkust ning edendada reformide ja investeeringute kaudu kõigis liikmesriikides kestlikku ja kaasavat majanduskasvu. Komisjon soovib ettepanekutega suurendada riikide isevastutust, lihtsustada raamistikku ja keskenduda enam keskpikale perioodile, millega kaasneb tõhus ja ühtsem täitmise tagamine. ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniseid käsitlevate nõukogu 14. märtsi 2023. aasta järelduste kohaselt on eesmärk viia seadusandlik töö lõpule 2023. aastal.

| (9) | 14. mail 2021 esitas Leedu vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas sätestatud hindamissuunistega. 20. juulil 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse, millega kiidetakse heaks Leedu taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnang (6). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Leedu on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjaomased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud. |
| --- | --- |

(9)

14. mail 2021 esitas Leedu vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas sätestatud hindamissuunistega. 20. juulil 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse, millega kiidetakse heaks Leedu taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnang (6). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Leedu on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjaomased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud.

| (10) | 27. aprillil 2023 esitas Leedu oma 2023. aasta riikliku reformikava ja 28. aprillil 2023 oma 2023. aasta stabiilsusprogrammi kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 4 lõikega 1. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2023. aasta riiklik reformikava ka Leedu kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava täitmisel tehtud edusammude kohta. |
| --- | --- |

(10)

27. aprillil 2023 esitas Leedu oma 2023. aasta riikliku reformikava ja 28. aprillil 2023 oma 2023. aasta stabiilsusprogrammi kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 4 lõikega 1. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2023. aasta riiklik reformikava ka Leedu kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava täitmisel tehtud edusammude kohta.

| (11) | 24. mail 2023 avaldas komisjon Leedu kohta 2023. aasta riigiaruande. Selles hinnati Leedu edusamme nõukogu poolt aastatel 2019–2022 vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti kokkuvõte sellest, kuidas Leedu on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Kõnealuse analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega. Samuti hinnati Leedu edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kestliku arengu eesmärkide saavutamisel. |
| --- | --- |

(11)

24. mail 2023 avaldas komisjon Leedu kohta 2023. aasta riigiaruande. Selles hinnati Leedu edusamme nõukogu poolt aastatel 2019–2022 vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti kokkuvõte sellest, kuidas Leedu on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Kõnealuse analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega. Samuti hinnati Leedu edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

| (12) | Komisjon tegi määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Leedu kohta põhjaliku analüüsi ja avaldas selle tulemused 24. mail 2023. Komisjon jõudis järeldusele, et Leedus ei esine makromajanduslikku tasakaalustamatust. Eelkõige on viimasel ajal suurenenud hinnapõhise konkurentsivõime, maksebilansi ja eluasemehindade suundumustega seotud haavatavus, kuid tundub, et see on praegu üldiselt kontrolli all. Majandust mõjutas tugevalt energiahinnašokk ja kiire inflatsioon, kuid Leedu konkurentsivõime peaks prognooside kohaselt aeglaselt taastuma, sedamööda kuidas energiahinnad langevad. Jooksevkonto seisund halvenes 2022. aastal märkimisväärselt energia impordihindade tõusu tõttu, kuid prognooside kohaselt jõuab see sel aastal tasakaalu lähedale. Mõõdukas jooksevkonto puudujääk ei ohusta edaspidi maksebilansi tasakaalu, võttes arvesse riigi tugevat investeerimispositsiooni. Sellest hoolimata võib inflatsiooni- ja palgasurve, kui see püsib, kahjustada Leedu konkurentsivõimet, eriti kuna alusinflatsioon on euroala keskmisest tunduvalt kiirem. Eluasemehinnad on pandeemiast alates oluliselt tõusnud, kuid ei ole märke ülehindamisest ja hinnatõus praegu aeglustub, arvestades intressimäärade tõusu ja majanduslangust. Lisaks on leibkondade võlg väike, pangandussektor on hästi kapitaliseeritud ja väga kasumlik ning viivislaenude tase on madal. Poliitikakujundus on üldiselt soodne, kuigi mõned poliitikameetmed võiksid aidata vähendada tuvastatud haavatavusest tulenevaid riske. Sellega seoses oleks oluline jätkata vastutsüklilist eelarve- ja makrotasandi usaldatavuspoliitikat, mida tuleks vajaduse korral tugevdada. Samal ajal võiks suurem keskendumine konkurentsi edendamisele kodumaisel turul ning tööjõu pakkumise kvaliteedi ja kvantiteedi suurendamise poliitika aidata toime tulla hinnasurve ja tööjõu ühikukulude survega. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon tegi määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Leedu kohta põhjaliku analüüsi ja avaldas selle tulemused 24. mail 2023. Komisjon jõudis järeldusele, et Leedus ei esine makromajanduslikku tasakaalustamatust. Eelkõige on viimasel ajal suurenenud hinnapõhise konkurentsivõime, maksebilansi ja eluasemehindade suundumustega seotud haavatavus, kuid tundub, et see on praegu üldiselt kontrolli all. Majandust mõjutas tugevalt energiahinnašokk ja kiire inflatsioon, kuid Leedu konkurentsivõime peaks prognooside kohaselt aeglaselt taastuma, sedamööda kuidas energiahinnad langevad. Jooksevkonto seisund halvenes 2022. aastal märkimisväärselt energia impordihindade tõusu tõttu, kuid prognooside kohaselt jõuab see sel aastal tasakaalu lähedale. Mõõdukas jooksevkonto puudujääk ei ohusta edaspidi maksebilansi tasakaalu, võttes arvesse riigi tugevat investeerimispositsiooni. Sellest hoolimata võib inflatsiooni- ja palgasurve, kui see püsib, kahjustada Leedu konkurentsivõimet, eriti kuna alusinflatsioon on euroala keskmisest tunduvalt kiirem. Eluasemehinnad on pandeemiast alates oluliselt tõusnud, kuid ei ole märke ülehindamisest ja hinnatõus praegu aeglustub, arvestades intressimäärade tõusu ja majanduslangust. Lisaks on leibkondade võlg väike, pangandussektor on hästi kapitaliseeritud ja väga kasumlik ning viivislaenude tase on madal. Poliitikakujundus on üldiselt soodne, kuigi mõned poliitikameetmed võiksid aidata vähendada tuvastatud haavatavusest tulenevaid riske. Sellega seoses oleks oluline jätkata vastutsüklilist eelarve- ja makrotasandi usaldatavuspoliitikat, mida tuleks vajaduse korral tugevdada. Samal ajal võiks suurem keskendumine konkurentsi edendamisele kodumaisel turul ning tööjõu pakkumise kvaliteedi ja kvantiteedi suurendamise poliitika aidata toime tulla hinnasurve ja tööjõu ühikukulude survega.

| (13) | Eurostati kinnitatud andmete kohaselt vähenes Leedu valitsemissektori eelarvepuudujääk 1,2 %-lt SKPst 2021. aastal 0,6 %-le SKPst 2022. aastal, samas kui valitsemissektori võlg vähenes 43,7 %-lt SKPst 2021. aasta lõpus 38,4 %-le SKPst 2022. aasta lõpus. |
| --- | --- |

(13)

Eurostati kinnitatud andmete kohaselt vähenes Leedu valitsemissektori eelarvepuudujääk 1,2 %-lt SKPst 2021. aastal 0,6 %-le SKPst 2022. aastal, samas kui valitsemissektori võlg vähenes 43,7 %-lt SKPst 2021. aasta lõpus 38,4 %-le SKPst 2022. aasta lõpus.

| (14) | Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud eelarvepoliitilised meetmed, mis on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. 2022. aastal hõlmasid sellised tulusid vähendavad eelarvepoliitilised meetmed kaugkütte käibemaksu hüvitamist leibkondadele, samal ajal kui kulusid suurendavad eelarvepoliitilised meetmed hõlmasid elektrihinnalage kodutarbijatele ja muudele tarbijatele ning maagaasihinnalage kodutarbijatele, samuti toetusi ettevõtetele, kes tegutsevad sektorites, mida mõjutavad kõrged energiahinnad. Komisjoni hinnangul oli kõnealuste meetmete eelarveline netokulu 2022. aastal 1,3 % SKPst. Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud ka Ukraina põgenike ajutise kaitsega seotud eelarvekulud, mis olid 2022. aastal hinnanguliselt 0,3 % SKPst. Samal ajal langesid COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete hinnangulised kulud 0,6 %-lt SKPst 2021. aastal 0,4 %-le SKPst 2022. aastal. |
| --- | --- |

(14)

Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud eelarvepoliitilised meetmed, mis on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. 2022. aastal hõlmasid sellised tulusid vähendavad eelarvepoliitilised meetmed kaugkütte käibemaksu hüvitamist leibkondadele, samal ajal kui kulusid suurendavad eelarvepoliitilised meetmed hõlmasid elektrihinnalage kodutarbijatele ja muudele tarbijatele ning maagaasihinnalage kodutarbijatele, samuti toetusi ettevõtetele, kes tegutsevad sektorites, mida mõjutavad kõrged energiahinnad. Komisjoni hinnangul oli kõnealuste meetmete eelarveline netokulu 2022. aastal 1,3 % SKPst. Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud ka Ukraina põgenike ajutise kaitsega seotud eelarvekulud, mis olid 2022. aastal hinnanguliselt 0,3 % SKPst. Samal ajal langesid COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete hinnangulised kulud 0,6 %-lt SKPst 2021. aastal 0,4 %-le SKPst 2022. aastal.

| (15) | 18. juunil 2021 soovitas nõukogu Leedul (7) säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud. Samuti soovitas nõukogu Leedul hoida riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasv kontrolli all. |
| --- | --- |

(15)

18. juunil 2021 soovitas nõukogu Leedul (7) säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud. Samuti soovitas nõukogu Leedul hoida riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasv kontrolli all.

| (16) | Komisjoni hinnangul oli eelarvepoliitika (8) 2022. aastal pärssiv (0,9 % SKPst), mis oli kõrge inflatsiooni tingimustes asjakohane. Nagu nõukogu soovitas, jätkas Leedu majanduse taastamise toetamist rahastust rahastatavate investeeringutega. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatud kulude maht oli 2022. aastal 1,1 % SKPst (2021. aastal 1,3 % SKPst). Riiklikult rahastatavad investeeringud andsid eelarvepoliitikasse neutraalse panuse (9). Seega säilitas Leedu riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu nõukogu soovitas. Samal ajal andis riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,9 protsendipunkti. Seega hoidis Leedu riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasvu piisavalt kontrolli all. |
| --- | --- |

(16)

Komisjoni hinnangul oli eelarvepoliitika (8) 2022. aastal pärssiv (0,9 % SKPst), mis oli kõrge inflatsiooni tingimustes asjakohane. Nagu nõukogu soovitas, jätkas Leedu majanduse taastamise toetamist rahastust rahastatavate investeeringutega. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatud kulude maht oli 2022. aastal 1,1 % SKPst (2021. aastal 1,3 % SKPst). Riiklikult rahastatavad investeeringud andsid eelarvepoliitikasse neutraalse panuse (9). Seega säilitas Leedu riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu nõukogu soovitas. Samal ajal andis riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,9 protsendipunkti. Seega hoidis Leedu riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasvu piisavalt kontrolli all.

| (17) | 2023. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2023. aastal ja pärast seda kooskõlas komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis märgituga. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2023. aastal 0,5 % ja 2024. aastal 3,0 %. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv 2023. aastal samasugune (0,5 %) ja 2024. aastal väiksem (2,7 %), mis on peamiselt tingitud suhteliselt aeglasemast prognoositavast tarbimise ja investeeringute kasvust 2024. aastal. |
| --- | --- |

(17)

2023. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2023. aastal ja pärast seda kooskõlas komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis märgituga. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2023. aastal 0,5 % ja 2024. aastal 3,0 %. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv 2023. aastal samasugune (0,5 %) ja 2024. aastal väiksem (2,7 %), mis on peamiselt tingitud suhteliselt aeglasemast prognoositavast tarbimise ja investeeringute kasvust 2024. aastal.

| (18) | Valitsus prognoosib oma 2023. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk suureneb 2023. aastal 2,2 %-le SKPst. Suurenemine 2023. aastal tuleneb peamiselt kulusid suurendavatest meetmetest, mille eesmärk on toetada väiksema sissetulekuga leibkondi (nt sotsiaaltoetuste ja pensionide suurendamine), ning maksudest ja sotsiaalkindlustusmaksetest saadavatest väiksematest tuludest (suhtena SKPsse). 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 38,4 %-lt SKPst 2022. aasta lõpus 37,8 %-le SKPst 2023. aasta lõpus. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarvepuudujääk 2023. aastal 1,7 % SKPst. See on 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud puudujäägist väiksem, mis on peamiselt tingitud suuremast prognoositavast sotsiaalkindlustusmaksetest saadavast tulust ning pisut väiksematest prognoositavatest valitsemissektori kulutustest vahetarbimisele ja investeeringutele. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2023. aasta lõpus madalam (37,1 %). Erinevus tuleneb väiksemast prognoositavast valitsemissektori eelarvepuudujäägist. |
| --- | --- |

(18)

Valitsus prognoosib oma 2023. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk suureneb 2023. aastal 2,2 %-le SKPst. Suurenemine 2023. aastal tuleneb peamiselt kulusid suurendavatest meetmetest, mille eesmärk on toetada väiksema sissetulekuga leibkondi (nt sotsiaaltoetuste ja pensionide suurendamine), ning maksudest ja sotsiaalkindlustusmaksetest saadavatest väiksematest tuludest (suhtena SKPsse). 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 38,4 %-lt SKPst 2022. aasta lõpus 37,8 %-le SKPst 2023. aasta lõpus. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarvepuudujääk 2023. aastal 1,7 % SKPst. See on 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud puudujäägist väiksem, mis on peamiselt tingitud suuremast prognoositavast sotsiaalkindlustusmaksetest saadavast tulust ning pisut väiksematest prognoositavatest valitsemissektori kulutustest vahetarbimisele ja investeeringutele. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2023. aasta lõpus madalam (37,1 %). Erinevus tuleneb väiksemast prognoositavast valitsemissektori eelarvepuudujäägist.

| (19) | 2023. aastal peaksid valitsemissektori eelarvepositsiooni jätkuvalt mõjutama meetmed, mida on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. Need hõlmavad 2022. aastast pikendatud meetmeid, eelkõige elektri- ja maagaasihinnalagesid kodutarbijatele ja muudele tarbijatele. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on toetusmeetmete eelarveline netokulu 2023. aastal 0,7 % SKPst (10). 2023. aasta meetmed ei näi olevat suunatud kõige haavatavamatele leibkondadele või ettevõtetele ega säilita hinnasignaali energianõudluse vähendamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks. Seega puuduvad suunatud toetusmeetmed, mida nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovituse (11) järgimise hindamisel arvesse võtta. Ukraina põgenike ajutise kaitsega seotud eelarvekulud peaksid 2023. aastal jääma samaks (0,3 % SKPst). |
| --- | --- |

(19)

2023. aastal peaksid valitsemissektori eelarvepositsiooni jätkuvalt mõjutama meetmed, mida on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. Need hõlmavad 2022. aastast pikendatud meetmeid, eelkõige elektri- ja maagaasihinnalagesid kodutarbijatele ja muudele tarbijatele. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on toetusmeetmete eelarveline netokulu 2023. aastal 0,7 % SKPst (10). 2023. aasta meetmed ei näi olevat suunatud kõige haavatavamatele leibkondadele või ettevõtetele ega säilita hinnasignaali energianõudluse vähendamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks. Seega puuduvad suunatud toetusmeetmed, mida nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovituse (11) järgimise hindamisel arvesse võtta. Ukraina põgenike ajutise kaitsega seotud eelarvekulud peaksid 2023. aastal jääma samaks (0,3 % SKPst).

| (20) | Oma 12. juuli 2022 soovituses soovitas nõukogu Leedul võtta meetmeid, tagamaks 2023. aastal, et riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv on kooskõlas üldiselt neutraalse eelarvepoliitikaga, (12) võttes arvesse jätkuvat ajutist ja sihipärast toetust leibkondadele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Samal ajal peaks Leedu olema valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Samuti soovitati Leedul suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades rahastut ning muid liidu vahendeid. |
| --- | --- |

(20)

Oma 12. juuli 2022 soovituses soovitas nõukogu Leedul võtta meetmeid, tagamaks 2023. aastal, et riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv on kooskõlas üldiselt neutraalse eelarvepoliitikaga, (12) võttes arvesse jätkuvat ajutist ja sihipärast toetust leibkondadele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Samal ajal peaks Leedu olema valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Samuti soovitati Leedul suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades rahastut ning muid liidu vahendeid.

| (21) | Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika 2023. aastal kiire inflatsiooni tingimustes ekspansiivne (– 0,8 % SKPst). See järgneb 2022. aasta pärssivale eelarvepoliitikale (+ 0,9 % SKPst). Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) peaks andma 2023. aastal eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,4 % SKPst. Kokkuvõttes on riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude prognoositud kasv nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitusega kooskõlas. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulude maht on prognoosi kohaselt 2023. aastal 2,0 % SKPst, samas kui riiklikult rahastatavad investeeringud annavad prognoosi kohaselt eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,1 protsendipunkti (13). Seega kavatseb Leedu rahastada täiendavaid investeeringuid rahastust ja muudest liidu vahenditest ning säilitab prognoosi kohaselt riiklikult rahastatavad investeeringud. Leedu kavatseb rahastada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, näiteks investeeringuid kohalike taastuvate energiaallikate arendamisse ning elektrisalvestustaristu rajamisse, mis hõlbustab Leedu jõupingutusi Venemaa ja Valgevene süsteemidega sünkroniseeritud elektrivõrgust lahtiühendamiseks. Neid investeerimisprojekte rahastatakse osaliselt rahastust ning muudest liidu vahenditest. |
| --- | --- |

(21)

Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika 2023. aastal kiire inflatsiooni tingimustes ekspansiivne (– 0,8 % SKPst). See järgneb 2022. aasta pärssivale eelarvepoliitikale (+ 0,9 % SKPst). Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) peaks andma 2023. aastal eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,4 % SKPst. Kokkuvõttes on riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude prognoositud kasv nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitusega kooskõlas. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulude maht on prognoosi kohaselt 2023. aastal 2,0 % SKPst, samas kui riiklikult rahastatavad investeeringud annavad prognoosi kohaselt eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,1 protsendipunkti (13). Seega kavatseb Leedu rahastada täiendavaid investeeringuid rahastust ja muudest liidu vahenditest ning säilitab prognoosi kohaselt riiklikult rahastatavad investeeringud. Leedu kavatseb rahastada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, näiteks investeeringuid kohalike taastuvate energiaallikate arendamisse ning elektrisalvestustaristu rajamisse, mis hõlbustab Leedu jõupingutusi Venemaa ja Valgevene süsteemidega sünkroniseeritud elektrivõrgust lahtiühendamiseks. Neid investeerimisprojekte rahastatakse osaliselt rahastust ning muudest liidu vahenditest.

| (22) | 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk 2024. aastal vähenema 1,7 %-le SKPst. 2024. aastal toimuv vähenemine kajastab peamiselt energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmete järkjärgulist kaotamist. Vastavalt 2023. aasta stabiilsusprogrammile prognoositakse, et valitsemissektori võla suhe SKPsse väheneb 2024. aasta lõpus 37,7 %-le. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk moodustab 2024. aastal 1,4 % SKPst. See on 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud eelarvepuudujäägist väiksem, mis tuleneb peamiselt valitsemissektori väiksematest kulutustest vahetarbimisele ja suuremast nominaalsest SKPst. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2024. aasta lõpus madalam (36,6 %). |
| --- | --- |

(22)

2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk 2024. aastal vähenema 1,7 %-le SKPst. 2024. aastal toimuv vähenemine kajastab peamiselt energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmete järkjärgulist kaotamist. Vastavalt 2023. aasta stabiilsusprogrammile prognoositakse, et valitsemissektori võla suhe SKPsse väheneb 2024. aasta lõpus 37,7 %-le. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk moodustab 2024. aastal 1,4 % SKPst. See on 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud eelarvepuudujäägist väiksem, mis tuleneb peamiselt valitsemissektori väiksematest kulutustest vahetarbimisele ja suuremast nominaalsest SKPst. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2024. aasta lõpus madalam (36,6 %).

| (23) | 2023. aasta stabiilsusprogrammis nähakse ette enamiku energiatoetusmeetmete järkjärguline kaotamine 2024. aastal. Ka komisjon eeldab peaaegu kõigi energiatoetusmeetmete järkjärgulist kaotamist (netokulu 0,1 % SKPst 2024. aastal). Need hinnangud sõltuvad eeldusest, et energiahinnad ei tõuse uuesti. |
| --- | --- |

(23)

2023. aasta stabiilsusprogrammis nähakse ette enamiku energiatoetusmeetmete järkjärguline kaotamine 2024. aastal. Ka komisjon eeldab peaaegu kõigi energiatoetusmeetmete järkjärgulist kaotamist (netokulu 0,1 % SKPst 2024. aastal). Need hinnangud sõltuvad eeldusest, et energiahinnad ei tõuse uuesti.

| (24) | 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt kavatseb Leedu saavutada keskpika perioodi eelarve-eesmärgi (struktuurne eelarvepositsioon – 1,0 % SKPst) (14) 2023. aastal ning säilitada selle kogu ülejäänud programmiperioodi jooksul. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks struktuurne eelarvepositsioon keskpika perioodi eelarve-eesmärki ületades olema 2023. aastal – 0,6 % SKPst ja 2024. aastal – 0,3 % SKPst. Konservatiivne eelarvepoliitika 2024. aastal aitab vähendada ka alusinflatsiooni, mis on euroala keskmisest tunduvalt kiirem ja võib püsimise korral pärssida konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

(24)

2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt kavatseb Leedu saavutada keskpika perioodi eelarve-eesmärgi (struktuurne eelarvepositsioon – 1,0 % SKPst) (14) 2023. aastal ning säilitada selle kogu ülejäänud programmiperioodi jooksul. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks struktuurne eelarvepositsioon keskpika perioodi eelarve-eesmärki ületades olema 2023. aastal – 0,6 % SKPst ja 2024. aastal – 0,3 % SKPst. Konservatiivne eelarvepoliitika 2024. aastal aitab vähendada ka alusinflatsiooni, mis on euroala keskmisest tunduvalt kiirem ja võib püsimise korral pärssida konkurentsivõimet.

| (25) | Eeldades, et poliitikat ei muudeta, prognoositakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et riiklikult rahastatavad esmased netokulud kasvavad 2024. aastal 2,7 %. |
| --- | --- |

(25)

Eeldades, et poliitikat ei muudeta, prognoositakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et riiklikult rahastatavad esmased netokulud kasvavad 2024. aastal 2,7 %.

| (26) | 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaksid valitsemissektori investeeringud vähenema 4,0 %-lt SKPst 2023. aastal 3,9 %-le SKPst 2024. aastal. Investeeringute vähenemine kajastab väiksemaid riiklikult ja liidu vahenditest rahastatavaid investeeringuid. |
| --- | --- |

(26)

2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaksid valitsemissektori investeeringud vähenema 4,0 %-lt SKPst 2023. aastal 3,9 %-le SKPst 2024. aastal. Investeeringute vähenemine kajastab väiksemaid riiklikult ja liidu vahenditest rahastatavaid investeeringuid.

| (27) | 2023. aasta stabiilsusprogrammis on esitatud keskpika perioodi eelarvekava aastani 2026. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk järk-järgult vähenema 1,4 %-le SKPst 2025. aastal ja 0,9 %-le SKPst 2026. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääk peaks seega jääma programmiperioodi jooksul alla 3 % SKPst. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse suurenema 37,7 %-lt SKPst 2024. aasta lõpus 38,6 %-le SKPst 2026. aasta lõpus. |
| --- | --- |

(27)

2023. aasta stabiilsusprogrammis on esitatud keskpika perioodi eelarvekava aastani 2026. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk järk-järgult vähenema 1,4 %-le SKPst 2025. aastal ja 0,9 %-le SKPst 2026. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääk peaks seega jääma programmiperioodi jooksul alla 3 % SKPst. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse suurenema 37,7 %-lt SKPst 2024. aasta lõpus 38,6 %-le SKPst 2026. aasta lõpus.

| (28) | Leedu maksutulu osakaal SKPst on märkimisväärselt alla liidu keskmise, piirates tervishoiule, sotsiaalkaitsele ja üldistele avalikele teenustele tehtavate riiklike kulutuste rahastamist. Käibemaksulõhe (eeldatava käibemaksutulu ja kogutud summa vahe) on endiselt üks suuremaid liidus, kuigi esialgsed hinnangud näitavad, et see võis 2021. aastal oluliselt väheneda. 2021. aastal oli omandimaksudest (mis on ühed majanduskasvu kõige vähem kahjustavad maksud) saadav tulu üksnes 0,3 % SKPst, mis on ligikaudu seitse korda väiksem kui liidu keskmine. Leedus oli kogutud äriühingu tulumaksu osakaal SKPst pool liidu keskmisest ja transpordimaksud olid ühed väikseimad liidus, kusjuures Leedu on üks vähestest liikmesriikidest, kellel puudub iga-aastane automaks. Avaliku sektori kulutused sotsiaalkaitsele suurenesid aastatel 2015–2021, kuid on endiselt märkimisväärselt alla liidu keskmise. See on toonud kaasa sotsiaaltoetuste suhteliselt madala taseme ja piiratud katvuse, kusjuures vanaduspensionid on palgatuluga võrreldes liidu väikseimate hulgas. Kulutused üldistele avalikele teenustele on eriti väikesed, saades protsendina SKPst peaaegu poole vähem rahastust kui liidus keskmiselt. Tervishoiu ebapiisav rahastamine toob kaasa pikad ooteajad ja suure rahuldamata vajaduse arstiabi järele, suured omaosaluskulud patsientide jaoks ja suutmatuse pakkuda tervishoiutöötajatele konkurentsivõimelist palka. Leedu kehtestas 2021.–2023. aastal mitu olulist alalist kulumeedet (näiteks avaliku sektori palkade, pensionide ja muude sotsiaaltoetuste suurendamine), mida ei ole piisavalt tasakaalustatud vastavate rahastamismeetmetega, mis võib ohustada Leedu eelarve jätkusuutlikkust pikas perspektiivis. |
| --- | --- |

(28)

Leedu maksutulu osakaal SKPst on märkimisväärselt alla liidu keskmise, piirates tervishoiule, sotsiaalkaitsele ja üldistele avalikele teenustele tehtavate riiklike kulutuste rahastamist. Käibemaksulõhe (eeldatava käibemaksutulu ja kogutud summa vahe) on endiselt üks suuremaid liidus, kuigi esialgsed hinnangud näitavad, et see võis 2021. aastal oluliselt väheneda. 2021. aastal oli omandimaksudest (mis on ühed majanduskasvu kõige vähem kahjustavad maksud) saadav tulu üksnes 0,3 % SKPst, mis on ligikaudu seitse korda väiksem kui liidu keskmine. Leedus oli kogutud äriühingu tulumaksu osakaal SKPst pool liidu keskmisest ja transpordimaksud olid ühed väikseimad liidus, kusjuures Leedu on üks vähestest liikmesriikidest, kellel puudub iga-aastane automaks. Avaliku sektori kulutused sotsiaalkaitsele suurenesid aastatel 2015–2021, kuid on endiselt märkimisväärselt alla liidu keskmise. See on toonud kaasa sotsiaaltoetuste suhteliselt madala taseme ja piiratud katvuse, kusjuures vanaduspensionid on palgatuluga võrreldes liidu väikseimate hulgas. Kulutused üldistele avalikele teenustele on eriti väikesed, saades protsendina SKPst peaaegu poole vähem rahastust kui liidus keskmiselt. Tervishoiu ebapiisav rahastamine toob kaasa pikad ooteajad ja suure rahuldamata vajaduse arstiabi järele, suured omaosaluskulud patsientide jaoks ja suutmatuse pakkuda tervishoiutöötajatele konkurentsivõimelist palka. Leedu kehtestas 2021.–2023. aastal mitu olulist alalist kulumeedet (näiteks avaliku sektori palkade, pensionide ja muude sotsiaaltoetuste suurendamine), mida ei ole piisavalt tasakaalustatud vastavate rahastamismeetmetega, mis võib ohustada Leedu eelarve jätkusuutlikkust pikas perspektiivis.

| (29) | Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks. Leedu taaste- ja vastupidavuskava rakendamine edeneb jõudsalt. 30. novembril 2022 esitas Leedu esimese maksetaotluse ja komisjon andis positiivse hinnangu 33 eesmärgist 31-le, mis hõlmavad kava seitsmest komponendist kuut, samas kui kaks maksureformidega seotud eesmärki hinnati mitterahuldavalt täidetuks. Seetõttu on komisjon käivitanud makse peatamise menetluse, mis annab Leedule lisaaega nende eesmärkide täitmiseks, kuid tagab talle samal ajal 542,3 miljoni euro suuruse osalise makse (arvestamata eelrahastust), mis on seotud rahuldavalt täidetud eesmärkidega. Energia- ja ehitusmaterjalide hinnatõusuga seotud objektiivsete asjaolude ning Venemaa Ukraina-vastasest agressioonist tingitud tarneahelahäirete tõttu kavatseb Leedu esitada kava muudatused ning REPowerEU peatüki, et kiirendada majanduse CO2 heite vähendamist ja vähendada sõltuvust fossiilkütustest. Leedu teatas 30. märtsil 2023 vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 14 lõikele 6 oma kavatsusest taotleda rahastust 1 800 000 000 eurot täiendavat laenutoetust. Uue REPowerEU peatüki kiire lisamine taaste- ja vastupidavuskavasse võimaldab rahastada täiendavaid reforme ja investeeringuid, et toetada Leedu strateegilisi eesmärke energia ja rohepöörde vallas. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline ja tulemuslik kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest. |
| --- | --- |

(29)

Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks. Leedu taaste- ja vastupidavuskava rakendamine edeneb jõudsalt. 30. novembril 2022 esitas Leedu esimese maksetaotluse ja komisjon andis positiivse hinnangu 33 eesmärgist 31-le, mis hõlmavad kava seitsmest komponendist kuut, samas kui kaks maksureformidega seotud eesmärki hinnati mitterahuldavalt täidetuks. Seetõttu on komisjon käivitanud makse peatamise menetluse, mis annab Leedule lisaaega nende eesmärkide täitmiseks, kuid tagab talle samal ajal 542,3 miljoni euro suuruse osalise makse (arvestamata eelrahastust), mis on seotud rahuldavalt täidetud eesmärkidega. Energia- ja ehitusmaterjalide hinnatõusuga seotud objektiivsete asjaolude ning Venemaa Ukraina-vastasest agressioonist tingitud tarneahelahäirete tõttu kavatseb Leedu esitada kava muudatused ning REPowerEU peatüki, et kiirendada majanduse CO2 heite vähendamist ja vähendada sõltuvust fossiilkütustest. Leedu teatas 30. märtsil 2023 vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 14 lõikele 6 oma kavatsusest taotleda rahastust 1 800 000 000 eurot täiendavat laenutoetust. Uue REPowerEU peatüki kiire lisamine taaste- ja vastupidavuskavasse võimaldab rahastada täiendavaid reforme ja investeeringuid, et toetada Leedu strateegilisi eesmärke energia ja rohepöörde vallas. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline ja tulemuslik kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest.

| (30) | Komisjon kiitis 2022. aastal heaks kõik Leedu ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid. Ühtekuuluvuspoliitika programmide kiire rakendamine vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga, sealhulgas REPowerEU peatükiga, on esmatähtis, et viia Leedus ellu rohe- ja digipööre, suurendada majanduslikku ja sotsiaalset vastupidavust ning tagada tasakaalustatud territoriaalne areng. |
| --- | --- |

(30)

Komisjon kiitis 2022. aastal heaks kõik Leedu ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid. Ühtekuuluvuspoliitika programmide kiire rakendamine vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga, sealhulgas REPowerEU peatükiga, on esmatähtis, et viia Leedus ellu rohe- ja digipööre, suurendada majanduslikku ja sotsiaalset vastupidavust ning tagada tasakaalustatud territoriaalne areng.

| (31) | Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas ning ühtekuuluvuspoliitika programmides käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Leedu silmitsi mitmete muude probleemidega, mis on seotud tervishoiusüsteemi, sotsiaalteenuste ja -eluasemete ning energia ja rohepöördega. |
| --- | --- |

(31)

Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas ning ühtekuuluvuspoliitika programmides käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Leedu silmitsi mitmete muude probleemidega, mis on seotud tervishoiusüsteemi, sotsiaalteenuste ja -eluasemete ning energia ja rohepöördega.

| (32) | Tervisenäitajate osas on oodatav eluiga Leedus üks lühemaid liidus. Ennetatava ja välditava suremuse tase on Leedus liidu keskmisega võrreldes endiselt kõrge. Leedus on välditava haiglaravi tase kõrge ja enesetapust tingitud suremus üks suuremaid liidus. See rõhutab vajadust parandada tervishoiu tulemuslikkust ja võtta Leedu tervishoiusüsteemis rohkem ennetavaid meetmeid. Tervishoiusektori probleeme süvendavad tööjõunappus, oskuste nõudlusele mittevastavus ja tervishoiutöötajate ebaühtlane jaotus, mis piirab esmatasandi tervishoiuteenuste kättesaadavust ja osutamist. Leedu taaste- ja vastupidavuskavaga on ette nähtud olulised meetmed, näiteks reform, millega kujundatakse ümber haiglavõrk ja erakorralise meditsiini teenused, samuti on ette nähtud investeeringud tervishoiuasutuste ajakohastamisse ja nakkushaiguste klastrikeskuste taristu ehitamisse. Kui need meetmed rakendatakse, peaksid need eeldatavasti aitama lahendada teatavaid põhiprobleeme. Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas sisalduvatele meetmetele tuleb siiski teha täiendavaid jõupingutusi, et veelgi tugevdada esmatasandi tervishoidu ja laiendada ennetavat tervishoidu, sealhulgas muuta tervishoiusüsteem säilenõtkemaks. |
| --- | --- |

(32)

Tervisenäitajate osas on oodatav eluiga Leedus üks lühemaid liidus. Ennetatava ja välditava suremuse tase on Leedus liidu keskmisega võrreldes endiselt kõrge. Leedus on välditava haiglaravi tase kõrge ja enesetapust tingitud suremus üks suuremaid liidus. See rõhutab vajadust parandada tervishoiu tulemuslikkust ja võtta Leedu tervishoiusüsteemis rohkem ennetavaid meetmeid. Tervishoiusektori probleeme süvendavad tööjõunappus, oskuste nõudlusele mittevastavus ja tervishoiutöötajate ebaühtlane jaotus, mis piirab esmatasandi tervishoiuteenuste kättesaadavust ja osutamist. Leedu taaste- ja vastupidavuskavaga on ette nähtud olulised meetmed, näiteks reform, millega kujundatakse ümber haiglavõrk ja erakorralise meditsiini teenused, samuti on ette nähtud investeeringud tervishoiuasutuste ajakohastamisse ja nakkushaiguste klastrikeskuste taristu ehitamisse. Kui need meetmed rakendatakse, peaksid need eeldatavasti aitama lahendada teatavaid põhiprobleeme. Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas sisalduvatele meetmetele tuleb siiski teha täiendavaid jõupingutusi, et veelgi tugevdada esmatasandi tervishoidu ja laiendada ennetavat tervishoidu, sealhulgas muuta tervishoiusüsteem säilenõtkemaks.

| (33) | Sotsiaalteenuste kavandamist ja osutamist takistab omavalitsuste suutmatus piisavalt kaasata valitsusväliseid organisatsioone ning sotsiaalabi ja koolitusmeetmete integreerimine aktiivsesse tööturupoliitikasse, eelkõige seoses töötutega, on endiselt ebatõhus. Leedu on teinud mõningaid edusamme, viies teatavates omavalitsustes lõpule katseprojektid integreeritud teenuste osutamiseks töötutele, ning kõigile omavalitsustele anti soovitus kohaldada alates 2023. aastast nende projektide metoodikat oma tööhõive edendamise programmides. Kuigi see on samm õiges suunas, ei ole selle mõju veel tunda ja tuleb teha täiendavaid jõupingutusi. Taaste- ja vastupidavuskava sisaldab olulisi meetmeid, nagu miinimumsissetuleku kava ning maksu- ja toetussüsteemi reform koos töötuskindlustuse katvuse suurendamisega. Eeldatavasti aitab nende meetmete rakendamine lahendada teatavaid peamisi sotsiaalkaitseprobleeme. Lisaks kavas sisalduvatele meetmetele tuleb siiski teha täiendavaid jõupingutusi sotsiaalteenuste kavandamise ja osutamise parandamiseks. |
| --- | --- |

(33)

Sotsiaalteenuste kavandamist ja osutamist takistab omavalitsuste suutmatus piisavalt kaasata valitsusväliseid organisatsioone ning sotsiaalabi ja koolitusmeetmete integreerimine aktiivsesse tööturupoliitikasse, eelkõige seoses töötutega, on endiselt ebatõhus. Leedu on teinud mõningaid edusamme, viies teatavates omavalitsustes lõpule katseprojektid integreeritud teenuste osutamiseks töötutele, ning kõigile omavalitsustele anti soovitus kohaldada alates 2023. aastast nende projektide metoodikat oma tööhõive edendamise programmides. Kuigi see on samm õiges suunas, ei ole selle mõju veel tunda ja tuleb teha täiendavaid jõupingutusi. Taaste- ja vastupidavuskava sisaldab olulisi meetmeid, nagu miinimumsissetuleku kava ning maksu- ja toetussüsteemi reform koos töötuskindlustuse katvuse suurendamisega. Eeldatavasti aitab nende meetmete rakendamine lahendada teatavaid peamisi sotsiaalkaitseprobleeme. Lisaks kavas sisalduvatele meetmetele tuleb siiski teha täiendavaid jõupingutusi sotsiaalteenuste kavandamise ja osutamise parandamiseks.

| (34) | Juurdepääs sotsiaaleluasemetele on Leedus piiratud. 2022. aasta lõpus ootas sotsiaaleluaset ligikaudu 9 700 perekonda (peaaegu 19 000 inimest), kusjuures keskmine ooteaeg oli 5,85 aastat. Sotsiaaleluasemete üldine kvaliteet on endiselt kehv. Kuigi Leedu on võtnud sotsiaaleluasemete vallas mõningaid reformimeetmeid, sealhulgas kehtestanud õiguse seada esikohale üksikvanemaga pered, tõstnud abikõlblikkuse hindamisel kohaldatavaid sissetuleku- ja varapiire ning näinud ette erisätted riikliku hädaolukorra või karantiini puhuks, puudub praegu üldine strateegia selle kohta, kuidas tegeleda nende krooniliste vajakajäämistega ja parandada sotsiaaleluasemete kvaliteeti. |
| --- | --- |

(34)

Juurdepääs sotsiaaleluasemetele on Leedus piiratud. 2022. aasta lõpus ootas sotsiaaleluaset ligikaudu 9 700 perekonda (peaaegu 19 000 inimest), kusjuures keskmine ooteaeg oli 5,85 aastat. Sotsiaaleluasemete üldine kvaliteet on endiselt kehv. Kuigi Leedu on võtnud sotsiaaleluasemete vallas mõningaid reformimeetmeid, sealhulgas kehtestanud õiguse seada esikohale üksikvanemaga pered, tõstnud abikõlblikkuse hindamisel kohaldatavaid sissetuleku- ja varapiire ning näinud ette erisätted riikliku hädaolukorra või karantiini puhuks, puudub praegu üldine strateegia selle kohta, kuidas tegeleda nende krooniliste vajakajäämistega ja parandada sotsiaaleluasemete kvaliteeti.

| (35) | Pärast Venemaa sissetungi Ukrainasse on Leedu edukalt loobunud Venemaalt pärit gaasi, nafta, elektri ja söe impordist, suunates energiaimpordi ümber Klaipėda veeldatud maagaasi terminali ja Būtingė naftaterminali ning kasutades uut gaasiühendust Poolaga ja paremat ühendust Lätiga ning olemasolevaid elektriühendusi Poola, Läti ja Rootsiga. Ajavahemikul 2022. aasta augustist kuni 2023. aasta märtsini vähenes Leedu maagaasi tarbimine võrreldes eelneva viie aasta sama perioodi keskmise gaasitarbimisega 41 % (st rohkem kui nõukogu määruses (EL) 2022/1369 (15) sätestatud vähenduseesmärk 15 %), mis oli tingitud peamiselt riigi keemiatööstuse gaasinõudluse vähenemisest energiahindade tõusu tõttu. Leedu võiks jätkata jõupingutusi gaasinõudluse ajutiseks vähendamiseks kuni 31. märtsini 2024, vastavalt nõukogu määrusele (EL) 2023/706 (16). Sellest hoolimata sõltub Leedu energiavarustus endiselt suurel määral impordist. Leedu katab impordiga ligikaudu kaks kolmandikku oma elektrivajadusest ning peaaegu kogu oma nafta- ja gaasivajaduse. Lisaks moodustavad nafta ja gaas kolm neljandikku riigi energiaallikate jaotusest. |
| --- | --- |

(35)

Pärast Venemaa sissetungi Ukrainasse on Leedu edukalt loobunud Venemaalt pärit gaasi, nafta, elektri ja söe impordist, suunates energiaimpordi ümber Klaipėda veeldatud maagaasi terminali ja Būtingė naftaterminali ning kasutades uut gaasiühendust Poolaga ja paremat ühendust Lätiga ning olemasolevaid elektriühendusi Poola, Läti ja Rootsiga. Ajavahemikul 2022. aasta augustist kuni 2023. aasta märtsini vähenes Leedu maagaasi tarbimine võrreldes eelneva viie aasta sama perioodi keskmise gaasitarbimisega 41 % (st rohkem kui nõukogu määruses (EL) 2022/1369 (15) sätestatud vähenduseesmärk 15 %), mis oli tingitud peamiselt riigi keemiatööstuse gaasinõudluse vähenemisest energiahindade tõusu tõttu. Leedu võiks jätkata jõupingutusi gaasinõudluse ajutiseks vähendamiseks kuni 31. märtsini 2024, vastavalt nõukogu määrusele (EL) 2023/706 (16). Sellest hoolimata sõltub Leedu energiavarustus endiselt suurel määral impordist. Leedu katab impordiga ligikaudu kaks kolmandikku oma elektrivajadusest ning peaaegu kogu oma nafta- ja gaasivajaduse. Lisaks moodustavad nafta ja gaas kolm neljandikku riigi energiaallikate jaotusest.

| (36) | Suur energianõudlus tuleneb suurest ja vanast transpordipargist, ühis- ja raudteetranspordi vähesest kasutamisest, suurest hulgast kehva energiatõhususega hoonetest ja väga energiamahukatest tööstusharudest. Tööstuse arvele jäi enne energiakriisi 58 % Leedu gaasi kogutarbimisest. Lisajõupingutused, selleks et vähendada nende sektorite energiamahukust tööstuse ümberkujundamise, sealhulgas uuenduslike tootmisprotsesside edendamise ning taastuvate energiaallikate kasutamise soodustamisega, vähendaksid Leedu sõltuvust energiaimpordist. Stiimulid vähem saastavate sõidukite valimiseks on Leedus endiselt ebapiisavad, samas kui ühistranspordisüsteem on killustatud ja kannatab puuduliku koordineerimise all. Seepärast jääb prioriteediks vähem saastavate transpordivahendite edendamine. Samal ajal on kortermajade renoveerimise määr endiselt liiga madal, et saavutada selles sektoris 2050. aastaks kliimaneutraalsuse eesmärgid. See näitab, et tuleb parandada menetlusi ja suurendada renoveerimisstiimuleid ning toetada erasektori suutlikkust renoveerimisprojekte ellu viia. Leedu näitajad energiaostuvõimetuse vallas on endiselt ühed liidu kehvimad ja võivad veelgi halveneda, kui energiahinnad peaksid uuesti tõusma ja renoveerimise tempo püsib aeglane. |
| --- | --- |

(36)

Suur energianõudlus tuleneb suurest ja vanast transpordipargist, ühis- ja raudteetranspordi vähesest kasutamisest, suurest hulgast kehva energiatõhususega hoonetest ja väga energiamahukatest tööstusharudest. Tööstuse arvele jäi enne energiakriisi 58 % Leedu gaasi kogutarbimisest. Lisajõupingutused, selleks et vähendada nende sektorite energiamahukust tööstuse ümberkujundamise, sealhulgas uuenduslike tootmisprotsesside edendamise ning taastuvate energiaallikate kasutamise soodustamisega, vähendaksid Leedu sõltuvust energiaimpordist. Stiimulid vähem saastavate sõidukite valimiseks on Leedus endiselt ebapiisavad, samas kui ühistranspordisüsteem on killustatud ja kannatab puuduliku koordineerimise all. Seepärast jääb prioriteediks vähem saastavate transpordivahendite edendamine. Samal ajal on kortermajade renoveerimise määr endiselt liiga madal, et saavutada selles sektoris 2050. aastaks kliimaneutraalsuse eesmärgid. See näitab, et tuleb parandada menetlusi ja suurendada renoveerimisstiimuleid ning toetada erasektori suutlikkust renoveerimisprojekte ellu viia. Leedu näitajad energiaostuvõimetuse vallas on endiselt ühed liidu kehvimad ja võivad veelgi halveneda, kui energiahinnad peaksid uuesti tõusma ja renoveerimise tempo püsib aeglane.

| (37) | Leedu elektrivõrk, nagu ka teiste Balti riikide elektrivõrk, on endiselt avatud riskidele, kuna see on sünkroniseeritud BRELLi elektrivõrguga. Elektrivõrgu piirkondlik sünkroniseerimine ülejäänud liiduga on edenemas, kuid tuleb veel lõpule viia (see peaks juhtuma 2025. aastaks). Selleks tuleb teha koostööd Läti ja Eestiga. Leedu suurendab kodumaist energiatootmist ning on astunud samme loamenetluste lihtsustamiseks ja taastuvatest energiaallikatest elektri tootmise edendamiseks, mis tõi kaasa päikese- ja tuuleenergia tootmisvõimsuse olulise suurenemise aastatel 2020–2021. Selleks et Leedu oleks kooskõlas paketi „Eesmärk 55“ eesmärkidega, tuleb siiski veelgi ambitsioonikamalt vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning suurendada taastuvenergia tootmise ja energiatõhususe eesmärke. |
| --- | --- |

(37)

Leedu elektrivõrk, nagu ka teiste Balti riikide elektrivõrk, on endiselt avatud riskidele, kuna see on sünkroniseeritud BRELLi elektrivõrguga. Elektrivõrgu piirkondlik sünkroniseerimine ülejäänud liiduga on edenemas, kuid tuleb veel lõpule viia (see peaks juhtuma 2025. aastaks). Selleks tuleb teha koostööd Läti ja Eestiga. Leedu suurendab kodumaist energiatootmist ning on astunud samme loamenetluste lihtsustamiseks ja taastuvatest energiaallikatest elektri tootmise edendamiseks, mis tõi kaasa päikese- ja tuuleenergia tootmisvõimsuse olulise suurenemise aastatel 2020–2021. Selleks et Leedu oleks kooskõlas paketi „Eesmärk 55“ eesmärkidega, tuleb siiski veelgi ambitsioonikamalt vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning suurendada taastuvenergia tootmise ja energiatõhususe eesmärke.

| (38) | Tööjõu ja oskuste nappus rohepöörde jaoks olulistes sektorites ja kutsealadel, sealhulgas nullnetotehnoloogiate tootmine, kasutuselevõtt ja hooldamine, tekitab probleeme üleminekul nullnetomajandusele. Kvaliteetsed haridus- ja koolitussüsteemid, mis vastavad tööturu muutuvatele vajadustele, ning sihipärased täiend- ja ümberõppe meetmed on esmatähtsad, et vähendada oskuste nappust ning edendada töötajate kaasamist ja tööjõu ümberpaigutamist. Kasutamata tööjõupakkumise rakendamiseks peavad kõnealused meetmed olema kättesaadavad eelkõige rohepöördest enim mõjutatud üksikisikutele ning sektorites ja piirkondades. Alates 2015. aastast on vabade töökohtade määr suurenenud enamikus olulistes sektorites, nagu ehitus (0,8 %-lt 1,5 %-le 2021. aastal) ja töötlev tööstus (1,4 %-lt 1,8 %-le 2021. aastal). 2021. aastal oli see määr siiski jätkuvalt alla liidu keskmise (vastavalt 3,6 % ja 1,9 %). Viimastel aastatel oli Leedus tööjõunappus 28 ameti puhul, mis nõuavad rohepöördeks erioskusi või -teadmisi. Eelkõige teatati 2022. aastal tööjõunappusest kui tootmist piiravast tegurist ka tööstuses ja ehituses. |
| --- | --- |

(38)

Tööjõu ja oskuste nappus rohepöörde jaoks olulistes sektorites ja kutsealadel, sealhulgas nullnetotehnoloogiate tootmine, kasutuselevõtt ja hooldamine, tekitab probleeme üleminekul nullnetomajandusele. Kvaliteetsed haridus- ja koolitussüsteemid, mis vastavad tööturu muutuvatele vajadustele, ning sihipärased täiend- ja ümberõppe meetmed on esmatähtsad, et vähendada oskuste nappust ning edendada töötajate kaasamist ja tööjõu ümberpaigutamist. Kasutamata tööjõupakkumise rakendamiseks peavad kõnealused meetmed olema kättesaadavad eelkõige rohepöördest enim mõjutatud üksikisikutele ning sektorites ja piirkondades. Alates 2015. aastast on vabade töökohtade määr suurenenud enamikus olulistes sektorites, nagu ehitus (0,8 %-lt 1,5 %-le 2021. aastal) ja töötlev tööstus (1,4 %-lt 1,8 %-le 2021. aastal). 2021. aastal oli see määr siiski jätkuvalt alla liidu keskmise (vastavalt 3,6 % ja 1,9 %). Viimastel aastatel oli Leedus tööjõunappus 28 ameti puhul, mis nõuavad rohepöördeks erioskusi või -teadmisi. Eelkõige teatati 2022. aastal tööjõunappusest kui tootmist piiravast tegurist ka tööstuses ja ehituses.

| (39) | Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2023. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (17) kajastub esitatud soovituses 1. |
| --- | --- |

(39)

Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2023. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (17) kajastub esitatud soovituses 1.

| (40) | Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et i) tagada võla jätkusuutlikkus ja hoiduda 2023. aastal kogunõudluse laiapõhjalisest toetamisest, suunata paremini kõrgete energiahindade mõju leevendamiseks võetavaid eelarvemeetmeid ning kaaluda asjakohaseid viise toetuse lõpetamiseks, kui energiahinnasurve väheneb; ii) säilitada avaliku sektori investeeringute kõrge tase ja edendada erainvesteeringuid, et toetada rohe- ja digipööret; iii) toetada palgasuundumusi, mis leevendavad ostujõu vähenemist, piirates samal ajal teisest mõju inflatsioonile, tõhustada veelgi aktiivset tööturupoliitikat ja leevendada oskuste nappust; iv) parandada ettevõtluskeskkonda ja tagada, et ettevõtetele antav energiatoetus on kulutõhus, ajutine, suunatud elujõulistele ettevõtetele ja säilitab stiimulid rohepöördeks, ning v) säilitada makromajanduslik finantsstabiilsus ja jälgida riske, jätkates samal ajal tööd pangandusliidu väljakujundamiseks. Leedu puhul aitavad soovitused 1, 2, 3 ja 4 rakendada esimest, teist ja kolmandat soovitust, mis on sätestatud 2023. aasta euroala käsitlevas soovituses, |
| --- | --- |

(40)

Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et i) tagada võla jätkusuutlikkus ja hoiduda 2023. aastal kogunõudluse laiapõhjalisest toetamisest, suunata paremini kõrgete energiahindade mõju leevendamiseks võetavaid eelarvemeetmeid ning kaaluda asjakohaseid viise toetuse lõpetamiseks, kui energiahinnasurve väheneb; ii) säilitada avaliku sektori investeeringute kõrge tase ja edendada erainvesteeringuid, et toetada rohe- ja digipööret; iii) toetada palgasuundumusi, mis leevendavad ostujõu vähenemist, piirates samal ajal teisest mõju inflatsioonile, tõhustada veelgi aktiivset tööturupoliitikat ja leevendada oskuste nappust; iv) parandada ettevõtluskeskkonda ja tagada, et ettevõtetele antav energiatoetus on kulutõhus, ajutine, suunatud elujõulistele ettevõtetele ja säilitab stiimulid rohepöördeks, ning v) säilitada makromajanduslik finantsstabiilsus ja jälgida riske, jätkates samal ajal tööd pangandusliidu väljakujundamiseks. Leedu puhul aitavad soovitused 1, 2, 3 ja 4 rakendada esimest, teist ja kolmandat soovitust, mis on sätestatud 2023. aasta euroala käsitlevas soovituses,

SOOVITAB Leedul võtta 2023. ja 2024. aastal järgmisi meetmeid.

1.

Säilitada 2024. aastal usaldusväärne eelarvepositsioon ja riiklikult rahastatavad avaliku sektori investeeringud ning tagada rahastust antavate toetuste ja muude liidu vahendite tulemuslik kasutuselevõtt, eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks.

Jätkata pärast 2024. aastat investeerimist ja reforme, mis soodustavad suuremat kestlikku majanduskasvu ja säilitavad keskpikas perspektiivis usaldusväärse eelarvepositsiooni.

Suurendada tervishoiu ja sotsiaalkaitse piisavust ning parandada üldisi avalikke teenuseid.

2.

Jätkata taaste- ja vastupidavuskava järjepidevat rakendamist ning viia kiiresti lõpule REPowerEU peatüki koostamine, et alustada kiiresti selle rakendamist. Jätkata ühtekuuluvuspoliitika programmide kiiret rakendamist täielikus vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga.

3.

Tugevdada esmatasandi tervishoidu ja laiendada ennetavat tervishoidu, et muu hulgas muuta tervishoiusüsteem vastupidavamaks. Parandada sotsiaalteenuste kavandamist ja osutamist. Parandada sotsiaaleluasemete kättesaadavust ja kvaliteeti.

4.

Vähendada veelgi sõltuvust fossiilkütustest ja imporditavast energiast, kiirendades taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, eelkõige tagades piisava võrguvõimsuse ja võrgule juurdepääsu, tagades tööstusliku tootmise ümberkujundamise ja CO2 heite vähendamise, edendades ühistranspordi ja säästva transpordi kasutamist ning muutes hooned energiatõhusamaks, et muu hulgas vähendada energiaostuvõimetust. Tagada elektriühenduste piisav võimsus, et suurendada varustuskindlust, jätkates sünkroniseerimist liidu elektrivõrguga, et viia see lõpule õigeks ajaks. Suurendada poliitilisi jõupingutusi rohepöördeks vajalike oskuste ja pädevuste pakkumiseks ja omandamiseks.

Brüssel, 14. juuli 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

3

(4)  Nõukogu 16. mai 2023. aasta soovitus euroala majanduspoliitika kohta (ELT C 180, 23.5.2023, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. veebruari 2023. aasta määrus (EL) 2023/435, millega muudetakse määrust (EL) 2021/241 riiklike taaste- ja vastupidavuskavade REPowerEU peatükkide osas ning määrusi (EL) nr 1303/2013, (EL) 2021/1060 ja (EL) 2021/1755 ning direktiivi 2003/87/EÜ (ELT L 63, 28.2.2023, lk 1).

5

(6)  ST 10477/2021 INIT; ST 10477/2021 ADD 1.

6

(7)  Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitus, milles esitatakse nõukogu arvamus Leedu 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 304, 29.7.2021, lk 68).

7

(8)  Eelarvepoliitikat mõõdetakse esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse rahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavaid kulusid. Üksikasjalikum teave on esitatud eelarvestatistikatabelite tekstikastis 1.

8

(9)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud andsid ekspansiivse panuse 0,2 protsendipunkti SKPst.

9

(10)  See näitaja kajastab nende meetmete aastaste eelarvekulude taset, sealhulgas jooksvaid tulusid ja kulusid ning asjakohasel juhul kapitalikulumeetmeid.

10

(11)  Nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitus, milles käsitletakse Leedu 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Leedu 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 334, 1.9.2022, lk 120).

11

(12)  Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on Leedu keskpika perioodi (kümne aasta keskmine) nominaalne potentsiaalne SKP kasv, mida kasutatakse eelarvepoliitika mõõtmiseks, hinnanguliselt 14,0 %.

12

(13)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma ekspansiivse panuse 0,2 protsendipunkti SKPst.

13

(14)  Struktuurne eelarvepositsioon (tsükliliselt kohandatud eelarvepositsioon ilma ühekordsete ja ajutiste meetmeteta), mille komisjon on ühiselt kokkulepitud metoodika alusel ümber arvutanud, osutab struktuursele eelarvepuudujäägile 0,6 % SKPst 2023. aastal ja 0,2 % SKPst 2024. aastal.

14

(15)  Nõukogu 5. augusti 2022. aasta määrus (EL) 2022/1369, mis käsitleb gaasinõudluse vähendamise koordineeritud meetmeid (ELT L 206, 8.8.2022, lk 1).

15

(16)  Nõukogu 30. märtsi 2023. aasta määrus (EL) 2023/706, millega muudetakse määrust (EL) 2022/1369 seoses gaasinõudluse vähendamise meetmete nõudluse vähendamise perioodi pikendamisega ning nende meetmete rakendamise aruandluse ja seire tõhustamisega (ELT L 93, 31.3.2023, lk 1).

16

(17)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.

17

---

| 1.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/145 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/145

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

14. juuli 2023,

milles käsitletakse Luksemburgi 2023. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Luksemburgi 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohta

(2023/C 312/16)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arves nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (3) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu (edaspidi „rahastu“). Rahastust antakse liikmesriikidele rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. Kooskõlas Euroopa poolaasta prioriteetidega aitab rahastu kaasa majanduslikule ja kaasavale taastumisele ning kestlike ja majanduskasvu soodustavate reformide ja investeeringute tegemisele, eelkõige rohe- ja digipööret edendavate reformide ja investeeringute tegemisele, et muuta liikmesriikide majandus vastupidavamaks. Samuti aitab see tugevdada riigi rahandust ning hoogustada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis, parandada territoriaalset ühtekuuluvust liidus ja toetada Euroopa sotsiaalõiguste samba jätkuvat rakendamist. 30. juunil 2022 ajakohastati vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikele 2 rahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust. |
| --- | --- |

(1)

19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (3) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu (edaspidi „rahastu“). Rahastust antakse liikmesriikidele rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. Kooskõlas Euroopa poolaasta prioriteetidega aitab rahastu kaasa majanduslikule ja kaasavale taastumisele ning kestlike ja majanduskasvu soodustavate reformide ja investeeringute tegemisele, eelkõige rohe- ja digipööret edendavate reformide ja investeeringute tegemisele, et muuta liikmesriikide majandus vastupidavamaks. Samuti aitab see tugevdada riigi rahandust ning hoogustada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis, parandada territoriaalset ühtekuuluvust liidus ja toetada Euroopa sotsiaalõiguste samba jätkuvat rakendamist. 30. juunil 2022 ajakohastati vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikele 2 rahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.

| (2) | 22. novembril 2022 võttis komisjon vastu 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2023) algust. 23. märtsil 2023 kiitis Euroopa Ülemkogu heaks 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid, mis on koondunud konkurentsivõimelise kestlikkuse nelja mõõtme ümber. 22. novembril 2022 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka 2023. aasta häiremehhanismi aruande, milles nimetati Luksemburgi ühe liikmesriigina, kus võib esineda tasakaalustamatus või kus võib esineda oht selle tekkimiseks ja kelle olukorda oleks vaja põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka arvamuse Luksemburgi 2023. aasta eelarvekava kohta. Komisjon võttis vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2023. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. Nõukogu võttis 16. mail 2023 vastu euroala majanduspoliitikat käsitleva soovituse (4) (edaspidi „2023. aasta euroala käsitlev soovitus“) ja 13. märtsil 2023 ühise tööhõivearuande. |
| --- | --- |

(2)

22. novembril 2022 võttis komisjon vastu 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2023) algust. 23. märtsil 2023 kiitis Euroopa Ülemkogu heaks 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid, mis on koondunud konkurentsivõimelise kestlikkuse nelja mõõtme ümber. 22. novembril 2022 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka 2023. aasta häiremehhanismi aruande, milles nimetati Luksemburgi ühe liikmesriigina, kus võib esineda tasakaalustamatus või kus võib esineda oht selle tekkimiseks ja kelle olukorda oleks vaja põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka arvamuse Luksemburgi 2023. aasta eelarvekava kohta. Komisjon võttis vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2023. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. Nõukogu võttis 16. mail 2023 vastu euroala majanduspoliitikat käsitleva soovituse (4) (edaspidi „2023. aasta euroala käsitlev soovitus“) ja 13. märtsil 2023 ühise tööhõivearuande.

| (3) | Kuigi liidu riikide majandus on olnud märkimisväärselt vastupidav, avaldab geopoliitiline kontekst jätkuvalt negatiivset mõju. Kuna liit toetab kindlalt Ukrainat, keskendutakse liidu majandus- ja sotsiaalpoliitika tegevuskavas sellele, et vähendada lühiajalises perspektiivis energiašokkide negatiivset mõju nii haavatavatele leibkondadele kui ka ettevõtetele ning jätkata jõupingutusi, et viia ellu rohe- ja digipööre, toetada kestlikku ja kaasavat majanduskasvu, tagada makromajanduslik stabiilsus ja suurendada vastupidavust keskpikas perspektiivis. Samuti keskendutakse selles jõuliselt liidu konkurentsivõime ja tootlikkuse suurendamisele. |
| --- | --- |

(3)

Kuigi liidu riikide majandus on olnud märkimisväärselt vastupidav, avaldab geopoliitiline kontekst jätkuvalt negatiivset mõju. Kuna liit toetab kindlalt Ukrainat, keskendutakse liidu majandus- ja sotsiaalpoliitika tegevuskavas sellele, et vähendada lühiajalises perspektiivis energiašokkide negatiivset mõju nii haavatavatele leibkondadele kui ka ettevõtetele ning jätkata jõupingutusi, et viia ellu rohe- ja digipööre, toetada kestlikku ja kaasavat majanduskasvu, tagada makromajanduslik stabiilsus ja suurendada vastupidavust keskpikas perspektiivis. Samuti keskendutakse selles jõuliselt liidu konkurentsivõime ja tootlikkuse suurendamisele.

| (4) | 1. veebruaril 2023 avaldas komisjon teatise „Rohelise kokkuleppe tööstuskava kliimaneutraalsuse ajastuks“ (edaspidi „rohelise kokkuleppe tööstuskava“). Rohelise kokkuleppe tööstuskava eesmärk on edendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet ja toetada kiiret üleminekut kliimaneutraalsusele. See täiendab Euroopa rohelise kokkuleppe ja kava „REPowerEU“ raames tehtavaid jõupingutusi. Sellega tahetakse samuti luua keskkond, mis aitaks paremini suurendada liidu tootmisvõimsust nullnetotehnoloogia ja toodete osas, mida on vaja liidu ambitsioonikate kliimaeesmärkide saavutamiseks, samuti tagada juurdepääs asjakohastele kriitilise tähtsusega toorainetele, sealhulgas mitmekesistades hankimist, kasutades parimal viisil liikmesriikide maavarasid ja maksimeerides toorainete ringlussevõttu. Rohelise kokkuleppe tööstuskava põhineb neljal sambal: prognoositav ja lihtsam õigusraamistik, kiirem juurdepääs rahastusele, oskuste edendamine ning avatud kaubandus tarneahelate vastupidavuse tagamiseks. Komisjon avaldas 16. märtsil 2023 ka teatise „ELi pikaajaline konkurentsivõime: pilk 2030. aasta järgsesse aega“, milles on esitatud üheksa üksteist tugevdavat tegurit koos eesmärgiga luua majanduskasvu soodustav õigusraamistik. Teatises seatakse poliitilised prioriteedid, mille eesmärk on aktiivselt tagada struktuursed parandused, sihipärased investeeringud ja reguleerivad meetmed liidu ja selle liikmesriikide pikaajalise konkurentsivõime edendamiseks. Allpool esitatud soovitused aitavad neid prioriteete ellu viia. |
| --- | --- |

(4)

1. veebruaril 2023 avaldas komisjon teatise „Rohelise kokkuleppe tööstuskava kliimaneutraalsuse ajastuks“ (edaspidi „rohelise kokkuleppe tööstuskava“). Rohelise kokkuleppe tööstuskava eesmärk on edendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet ja toetada kiiret üleminekut kliimaneutraalsusele. See täiendab Euroopa rohelise kokkuleppe ja kava „REPowerEU“ raames tehtavaid jõupingutusi. Sellega tahetakse samuti luua keskkond, mis aitaks paremini suurendada liidu tootmisvõimsust nullnetotehnoloogia ja toodete osas, mida on vaja liidu ambitsioonikate kliimaeesmärkide saavutamiseks, samuti tagada juurdepääs asjakohastele kriitilise tähtsusega toorainetele, sealhulgas mitmekesistades hankimist, kasutades parimal viisil liikmesriikide maavarasid ja maksimeerides toorainete ringlussevõttu. Rohelise kokkuleppe tööstuskava põhineb neljal sambal: prognoositav ja lihtsam õigusraamistik, kiirem juurdepääs rahastusele, oskuste edendamine ning avatud kaubandus tarneahelate vastupidavuse tagamiseks. Komisjon avaldas 16. märtsil 2023 ka teatise „ELi pikaajaline konkurentsivõime: pilk 2030. aasta järgsesse aega“, milles on esitatud üheksa üksteist tugevdavat tegurit koos eesmärgiga luua majanduskasvu soodustav õigusraamistik. Teatises seatakse poliitilised prioriteedid, mille eesmärk on aktiivselt tagada struktuursed parandused, sihipärased investeeringud ja reguleerivad meetmed liidu ja selle liikmesriikide pikaajalise konkurentsivõime edendamiseks. Allpool esitatud soovitused aitavad neid prioriteete ellu viia.

| (5) | 2023. aastal jätkub majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta areng kooskõlas rahastu rakendamisega. Taaste- ja vastupidavuskavade täielik rakendamine on jätkuvalt oluline Euroopa poolaasta poliitiliste prioriteetide elluviimiseks, kuna kavades käsitletakse kõiki viimastel aastatel esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019., 2020. ja 2022. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mis on läbi vaadatud või mida on ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21. |
| --- | --- |

(5)

2023. aastal jätkub majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta areng kooskõlas rahastu rakendamisega. Taaste- ja vastupidavuskavade täielik rakendamine on jätkuvalt oluline Euroopa poolaasta poliitiliste prioriteetide elluviimiseks, kuna kavades käsitletakse kõiki viimastel aastatel esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019., 2020. ja 2022. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mis on läbi vaadatud või mida on ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21.

| (6) | 27. veebruaril 2023 vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2023/435 (5) (edaspidi „REPowerEU määrus“) eesmärk on kaotada kiiresti järkjärguliselt liidu sõltuvus Venemaa fossiilkütuste impordist. See aitab tugevdada energiajulgeolekut ja mitmekesistada liidu energiavarustust ning suurendada samal ajal taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, energiasalvestusvõimsust ja energiatõhusust. REPowerEU määrus võimaldab liikmesriikidel lisada oma riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse uue REPowerEU peatüki, et rahastada olulisi reforme ja investeeringuid, mis aitavad saavutada REPowerEU eesmärke. Samuti aitavad kõnealused reformid ja investeeringud suurendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet, nagu on kirjeldatud rohelise kokkuleppe tööstuskavas, ja käsitleda energiaalaseid riigipõhiseid soovitusi, mis esitati liikmesriikidele 2022. aastal ja esitatakse neile asjakohasel juhul ka 2023. aastal. REPowerEU määrusega kehtestatakse uus tagastamatu rahalise toetuse kategooria, mille kaudu saavad liikmesriigid rahastada taaste- ja vastupidavuskavade raames uusi energiaga seotud reforme ja investeeringuid. |
| --- | --- |

(6)

27. veebruaril 2023 vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2023/435 (5) (edaspidi „REPowerEU määrus“) eesmärk on kaotada kiiresti järkjärguliselt liidu sõltuvus Venemaa fossiilkütuste impordist. See aitab tugevdada energiajulgeolekut ja mitmekesistada liidu energiavarustust ning suurendada samal ajal taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, energiasalvestusvõimsust ja energiatõhusust. REPowerEU määrus võimaldab liikmesriikidel lisada oma riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse uue REPowerEU peatüki, et rahastada olulisi reforme ja investeeringuid, mis aitavad saavutada REPowerEU eesmärke. Samuti aitavad kõnealused reformid ja investeeringud suurendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet, nagu on kirjeldatud rohelise kokkuleppe tööstuskavas, ja käsitleda energiaalaseid riigipõhiseid soovitusi, mis esitati liikmesriikidele 2022. aastal ja esitatakse neile asjakohasel juhul ka 2023. aastal. REPowerEU määrusega kehtestatakse uus tagastamatu rahalise toetuse kategooria, mille kaudu saavad liikmesriigid rahastada taaste- ja vastupidavuskavade raames uusi energiaga seotud reforme ja investeeringuid.

| (7) | 8. märtsil 2023 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse eelarvepoliitika suunised 2024. aastaks (edaspidi „8. märtsi 2023. aasta teatis“). Selle eesmärk on toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon tuletas meelde, et stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamine lõpetatakse 2023. aasta lõpus. Komisjon kutsus üles kohaldama 2023.–2024. aastal eelarvepoliitikat, mis tagab võla jätkusuutlikkuse keskpikas perspektiivis ja suurendab kestlikul viisil potentsiaalset majanduskasvu, ning kutsus liikmesriike üles määrama oma 2023. aasta stabiilsus- ja lähenemisprogrammides kindlaks, kuidas eelarvekavadega tagatakse keskpikas perspektiivis eelarvepuudujäägi aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse 3 % sisemajanduse koguproduktist (edaspidi „SKP“) järgimine ning võla usutav ja pidev vähendamine või selle hoidmine usaldusväärsel tasemel. Komisjon kutsus samuti liikmesriike üles kaotama järk-järgult riiklikud eelarvemeetmed, mis on kehtestatud leibkondade ja ettevõtete kaitsmiseks energiahinnašoki eest, ja alustama kõige vähem suunatud meetmetest. Komisjon märkis, et kui uue energiahinnasurve tõttu on vaja toetusmeetmeid pikendada, peaksid liikmesriikide sellised meetmed olema paremini suunatud haavatavatele leibkondadele ja ettevõtetele. Komisjon teatas, et eelarvesoovitused tuleks kvantifitseerida ja diferentseerida. Lisaks, nagu on kavandatud komisjoni 9. novembri 2022. aasta teatises ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniste kohta, sõnastatakse eelarvesoovitused esmaste netokulude põhjal. Komisjon soovitas, et kõik liikmesriigid jätkavad riiklikult rahastatavaid investeeringuid ning tagavad rahastu ning muude liidu vahendite tõhusa kasutamise, eelkõige seoses rohe- ja digipöördega ning vastupidavuseesmärkidega. Komisjon märkis, et teeb nõukogule ettepaneku, et kehtivate õigusnormide kohased ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal. |
| --- | --- |

(7)

8. märtsil 2023 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse eelarvepoliitika suunised 2024. aastaks (edaspidi „8. märtsi 2023. aasta teatis“). Selle eesmärk on toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon tuletas meelde, et stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamine lõpetatakse 2023. aasta lõpus. Komisjon kutsus üles kohaldama 2023.–2024. aastal eelarvepoliitikat, mis tagab võla jätkusuutlikkuse keskpikas perspektiivis ja suurendab kestlikul viisil potentsiaalset majanduskasvu, ning kutsus liikmesriike üles määrama oma 2023. aasta stabiilsus- ja lähenemisprogrammides kindlaks, kuidas eelarvekavadega tagatakse keskpikas perspektiivis eelarvepuudujäägi aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse 3 % sisemajanduse koguproduktist (edaspidi „SKP“) järgimine ning võla usutav ja pidev vähendamine või selle hoidmine usaldusväärsel tasemel. Komisjon kutsus samuti liikmesriike üles kaotama järk-järgult riiklikud eelarvemeetmed, mis on kehtestatud leibkondade ja ettevõtete kaitsmiseks energiahinnašoki eest, ja alustama kõige vähem suunatud meetmetest. Komisjon märkis, et kui uue energiahinnasurve tõttu on vaja toetusmeetmeid pikendada, peaksid liikmesriikide sellised meetmed olema paremini suunatud haavatavatele leibkondadele ja ettevõtetele. Komisjon teatas, et eelarvesoovitused tuleks kvantifitseerida ja diferentseerida. Lisaks, nagu on kavandatud komisjoni 9. novembri 2022. aasta teatises ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniste kohta, sõnastatakse eelarvesoovitused esmaste netokulude põhjal. Komisjon soovitas, et kõik liikmesriigid jätkavad riiklikult rahastatavaid investeeringuid ning tagavad rahastu ning muude liidu vahendite tõhusa kasutamise, eelkõige seoses rohe- ja digipöördega ning vastupidavuseesmärkidega. Komisjon märkis, et teeb nõukogule ettepaneku, et kehtivate õigusnormide kohased ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal.

| (8) | 26. aprillil 2023 esitas komisjon seadusandlikud ettepanekud liidu majanduse juhtimise eeskirjade põhjalikuks reformimiseks. Ettepanekute põhieesmärk on parandada valitsemissektori võla jätkusuutlikkust ning edendada reformide ja investeeringute kaudu kõigis liikmesriikides kestlikku ja kaasavat majanduskasvu. Komisjon soovib ettepanekutega suurendada riikide isevastutust, lihtsustada raamistikku ja keskenduda enam keskpikale perioodile, millega kaasneb tõhus ja ühtsem täitmise tagamine. ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniseid käsitlevate nõukogu 14. märtsi 2023. aasta järelduste kohaselt on eesmärk viia seadusandlik töö lõpule 2023. aastal. |
| --- | --- |

(8)

26. aprillil 2023 esitas komisjon seadusandlikud ettepanekud liidu majanduse juhtimise eeskirjade põhjalikuks reformimiseks. Ettepanekute põhieesmärk on parandada valitsemissektori võla jätkusuutlikkust ning edendada reformide ja investeeringute kaudu kõigis liikmesriikides kestlikku ja kaasavat majanduskasvu. Komisjon soovib ettepanekutega suurendada riikide isevastutust, lihtsustada raamistikku ja keskenduda enam keskpikale perioodile, millega kaasneb tõhus ja ühtsem täitmise tagamine. ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniseid käsitlevate nõukogu 14. märtsi 2023. aasta järelduste kohaselt on eesmärk viia seadusandlik töö lõpule 2023. aastal.

| (9) | 21. aprillil 2021 esitas Luksemburg vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas sätestatud hindamissuunistega. 13. juulil 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse, millega kiidetakse heaks Luksemburgi taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnang (6). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Luksemburg on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjaomased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud. |
| --- | --- |

(9)

21. aprillil 2021 esitas Luksemburg vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas sätestatud hindamissuunistega. 13. juulil 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse, millega kiidetakse heaks Luksemburgi taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnang (6). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Luksemburg on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjaomased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud.

| (10) | 28. aprillil 2023 esitas Luksemburg oma 2023. aasta riikliku reformikava ja 27. aprillil 2023 oma 2023. aasta stabiilsusprogrammi kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 4 lõikega 1. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2023. aasta riiklik reformikava ka Luksemburgi kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava täitmisel tehtud edusammude kohta. |
| --- | --- |

(10)

28. aprillil 2023 esitas Luksemburg oma 2023. aasta riikliku reformikava ja 27. aprillil 2023 oma 2023. aasta stabiilsusprogrammi kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 4 lõikega 1. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2023. aasta riiklik reformikava ka Luksemburgi kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava täitmisel tehtud edusammude kohta.

| (11) | 24. mail 2023 avaldas komisjon Luksemburgi kohta 2023. aasta riigiaruande. Selles hinnati Luksemburgi edusamme nõukogu poolt aastatel 2019–2022 vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti kokkuvõte sellest, kuidas Luksemburg on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Kõnealuse analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega. Samuti hinnati Luksemburgi edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kestliku arengu eesmärkide saavutamisel. |
| --- | --- |

(11)

24. mail 2023 avaldas komisjon Luksemburgi kohta 2023. aasta riigiaruande. Selles hinnati Luksemburgi edusamme nõukogu poolt aastatel 2019–2022 vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti kokkuvõte sellest, kuidas Luksemburg on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Kõnealuse analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega. Samuti hinnati Luksemburgi edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

| (12) | Komisjon tegi määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Luksemburgi kohta põhjaliku analüüsi ja avaldas selle tulemused 24. mail 2023. Komisjon jõudis järeldusele, et Luksemburgis ei esine makromajanduslikku tasakaalustamatust. Ennekõike suurenesid hiljuti kõrgete eluasemehindade ja leibkondade suure laenukoormaga seotud haavatavused, kuid üldiselt tunduvad need olevat seni kontrolli all ja peaksid eelduste kohaselt keskpikas perspektiivis vähenema. Elanikkonna jõuline kasv koos suurenenud hüpoteeklaenudega, mida stimuleerib eelarvetoetus, on kasvatanud nõudlust eluasemete järele, samas kui pakkumist on piiranud ehitamiseks sobiliku maa vähesus ja maatükkide kokkuost. Üha suurenev lõhe eluasemete pakkumise ja nõudluse vahel on tinginud eluasemehindade olulise hinnatõusu, suurendades eluasemete ülehindamise riski ja vähendades taskukohasust. 2022. aasta lõpus toimus eluasemehindade selge langus ja eluasemetega seotud tehingute arv vähenes järsult, kuna intressimäärade tõus on turusuundumusi muutnud. Teisalt ei oodata eluasemehindade järsku langust, kuna sissetulekud püsivad heal tasemel ja pakkumise vähesus eelduste kohaselt jätkub. Leibkondade võlakoormuse osakaal netotulust on väga kõrge ja on üha kasvanud, samas kui laenamine 2022. aasta lõpus mõnevõrra vähenes. Samuti on leibkondadel märkimisväärsed finantsvarad, võlgu on kõige rohkem kõige suurema sissetulekuga ja jõukamatel leibkondadel ning pangandussektor on tugev, mis vähendab üldkokkuvõttes makromajanduslikke finantsriske. Täiendavad poliitilised jõupingutused, nagu hiljuti väljatöötatud meetmete (sealhulgas perioodilised maksud ehituskruntide hulga suurendamiseks) vastuvõtmise ja rakendamise kiirendamine ja prioriseerimine, ning käimasolev maakasutuse planeerimise reform võiksid aidata suurendada eluasemete, sealhulgas kõige enam abi vajavatele inimestele taskukohaste eluasemete ja sotsiaaleluruumide pakkumist. Samuti saaks parandada üürituru tõhusust. Kui alandada lisaks sellele hüpoteeklaenude intresside maksustatavast tulust mahaarvatavuse määra, mida hiljuti märkimisväärselt tõsteti, vähendaks see maksusoodustusi eluasemehindu kõrgel hoidvaks laenuvõtmiseks. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon tegi määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Luksemburgi kohta põhjaliku analüüsi ja avaldas selle tulemused 24. mail 2023. Komisjon jõudis järeldusele, et Luksemburgis ei esine makromajanduslikku tasakaalustamatust. Ennekõike suurenesid hiljuti kõrgete eluasemehindade ja leibkondade suure laenukoormaga seotud haavatavused, kuid üldiselt tunduvad need olevat seni kontrolli all ja peaksid eelduste kohaselt keskpikas perspektiivis vähenema. Elanikkonna jõuline kasv koos suurenenud hüpoteeklaenudega, mida stimuleerib eelarvetoetus, on kasvatanud nõudlust eluasemete järele, samas kui pakkumist on piiranud ehitamiseks sobiliku maa vähesus ja maatükkide kokkuost. Üha suurenev lõhe eluasemete pakkumise ja nõudluse vahel on tinginud eluasemehindade olulise hinnatõusu, suurendades eluasemete ülehindamise riski ja vähendades taskukohasust. 2022. aasta lõpus toimus eluasemehindade selge langus ja eluasemetega seotud tehingute arv vähenes järsult, kuna intressimäärade tõus on turusuundumusi muutnud. Teisalt ei oodata eluasemehindade järsku langust, kuna sissetulekud püsivad heal tasemel ja pakkumise vähesus eelduste kohaselt jätkub. Leibkondade võlakoormuse osakaal netotulust on väga kõrge ja on üha kasvanud, samas kui laenamine 2022. aasta lõpus mõnevõrra vähenes. Samuti on leibkondadel märkimisväärsed finantsvarad, võlgu on kõige rohkem kõige suurema sissetulekuga ja jõukamatel leibkondadel ning pangandussektor on tugev, mis vähendab üldkokkuvõttes makromajanduslikke finantsriske. Täiendavad poliitilised jõupingutused, nagu hiljuti väljatöötatud meetmete (sealhulgas perioodilised maksud ehituskruntide hulga suurendamiseks) vastuvõtmise ja rakendamise kiirendamine ja prioriseerimine, ning käimasolev maakasutuse planeerimise reform võiksid aidata suurendada eluasemete, sealhulgas kõige enam abi vajavatele inimestele taskukohaste eluasemete ja sotsiaaleluruumide pakkumist. Samuti saaks parandada üürituru tõhusust. Kui alandada lisaks sellele hüpoteeklaenude intresside maksustatavast tulust mahaarvatavuse määra, mida hiljuti märkimisväärselt tõsteti, vähendaks see maksusoodustusi eluasemehindu kõrgel hoidvaks laenuvõtmiseks.

| (13) | Eurostati kinnitatud andmete kohaselt vähenes Luksemburgi valitsemissektori eelarveülejääk 0,7 %-lt SKPst 2021. aastal 0,2 %-le SKPst 2022. aastal, samas kui valitsemissektori võlg veidi suurenes, jõudes 24,5 %-lt SKPst 2021. aasta lõpus 24,6 %-le SKPst 2022. aasta lõpus. |
| --- | --- |

(13)

Eurostati kinnitatud andmete kohaselt vähenes Luksemburgi valitsemissektori eelarveülejääk 0,7 %-lt SKPst 2021. aastal 0,2 %-le SKPst 2022. aastal, samas kui valitsemissektori võlg veidi suurenes, jõudes 24,5 %-lt SKPst 2021. aasta lõpus 24,6 %-le SKPst 2022. aasta lõpus.

| (14) | Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud eelarvepoliitilised meetmed, mis on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. 2022. aastal hõlmasid sellised tulusid vähendavad eelarvepoliitilised meetmed bensiini, diislikütuse ja kütteõli maksuvähendust, et alandada nimetatud toodete hindu tarbijale 7,5 senti liitrilt, samas kui sellised kulusid suurendavad eelarvepoliitilised meetmete hõlmasid energiaga seotud maksuvähenduse (7) kehtestamist, abi tõusvatest energiahindadest mõjutatud ettevõtetele ja gaasi hinnatõusu piiramist. Komisjoni hinnangul oli kõnealuste meetmete eelarveline netokulu 2022. aastal 0,5 % SKPst. Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud ka Ukraina põgenike ajutise kaitsega seotud eelarvekulud, mis olid 2022. aastal hinnanguliselt 0,1 % SKPst. Samal ajal vähenesid COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete hinnangulised kulud 1,0 %-lt SKPst 2021. aastal 0,2 %-le SKPst 2022. aastal. |
| --- | --- |

(14)

Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud eelarvepoliitilised meetmed, mis on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. 2022. aastal hõlmasid sellised tulusid vähendavad eelarvepoliitilised meetmed bensiini, diislikütuse ja kütteõli maksuvähendust, et alandada nimetatud toodete hindu tarbijale 7,5 senti liitrilt, samas kui sellised kulusid suurendavad eelarvepoliitilised meetmete hõlmasid energiaga seotud maksuvähenduse (7) kehtestamist, abi tõusvatest energiahindadest mõjutatud ettevõtetele ja gaasi hinnatõusu piiramist. Komisjoni hinnangul oli kõnealuste meetmete eelarveline netokulu 2022. aastal 0,5 % SKPst. Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud ka Ukraina põgenike ajutise kaitsega seotud eelarvekulud, mis olid 2022. aastal hinnanguliselt 0,1 % SKPst. Samal ajal vähenesid COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete hinnangulised kulud 1,0 %-lt SKPst 2021. aastal 0,2 %-le SKPst 2022. aastal.

| (15) | 18. juunil 2021 soovitas nõukogu Luksemburgil (8) järgida 2022. aastal toetavat eelarvepoliitikat, sealhulgas rahastust saadava impulsi toel, ning säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud. |
| --- | --- |

(15)

18. juunil 2021 soovitas nõukogu Luksemburgil (8) järgida 2022. aastal toetavat eelarvepoliitikat, sealhulgas rahastust saadava impulsi toel, ning säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud.

| (16) | Komisjoni hinnangul oli eelarvepoliitika (9) 2022. aastal toetav (– 0,9 % SKPst), nagu nõukogu soovitas. Nagu nõukogu soovitas, jätkas Luksemburg majanduse taastamise toetamist rahastust rahastatavate investeeringutega. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatud kulude maht oli 2022. aastal 0,1 % SKPst (2021. aastal 0,1 % SKPst). Riiklikult rahastatavad investeeringud andsid eelarvepoliitikasse neutraalse panuse (10). Seega säilitas Luksemburg riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu nõukogu soovitas. Samal ajal andis riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 1,3 protsendipunkti. See märkimisväärne ekspansiivne panus hõlmas energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmete täiendavat mõju (täiendav eelarveline netokulu 0,5 % SKPst) ning Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulusid (0,1 % SKPst). Samas andsid oma panuse esmaste jooksvate netokulude kasvu ka subsiidiumid, muud jooksvad kulud ja vahetarbimine (0,3 % SKPst). Seega ei hoidnud Luksemburg riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasvu piisavalt kontrolli all. Riiklikult rahastatavate jooksvate kulude märkimisväärne ekspansiivne panus tulenes ainult osaliselt energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõjuga tegelemise meetmetest ning Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kuludest. |
| --- | --- |

(16)

Komisjoni hinnangul oli eelarvepoliitika (9) 2022. aastal toetav (– 0,9 % SKPst), nagu nõukogu soovitas. Nagu nõukogu soovitas, jätkas Luksemburg majanduse taastamise toetamist rahastust rahastatavate investeeringutega. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatud kulude maht oli 2022. aastal 0,1 % SKPst (2021. aastal 0,1 % SKPst). Riiklikult rahastatavad investeeringud andsid eelarvepoliitikasse neutraalse panuse (10). Seega säilitas Luksemburg riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu nõukogu soovitas. Samal ajal andis riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 1,3 protsendipunkti. See märkimisväärne ekspansiivne panus hõlmas energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmete täiendavat mõju (täiendav eelarveline netokulu 0,5 % SKPst) ning Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulusid (0,1 % SKPst). Samas andsid oma panuse esmaste jooksvate netokulude kasvu ka subsiidiumid, muud jooksvad kulud ja vahetarbimine (0,3 % SKPst). Seega ei hoidnud Luksemburg riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasvu piisavalt kontrolli all. Riiklikult rahastatavate jooksvate kulude märkimisväärne ekspansiivne panus tulenes ainult osaliselt energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõjuga tegelemise meetmetest ning Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kuludest.

| (17) | 2023. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2023. aastal ja pärast seda soodsam kui komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis märgitud. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2023. aastal 2,4 % ja 2024. aastal 3,8 %. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv sellega võrreldes väiksem – 2023. aastal 1,6 % ja 2024. aastal 2,4 % –, peamiselt tulenevalt väiksemast panusest, mille annab majanduskasvu 2023. aastal netoeksport ja 2024. aastal sisenõudlus (11). |
| --- | --- |

(17)

2023. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2023. aastal ja pärast seda soodsam kui komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis märgitud. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2023. aastal 2,4 % ja 2024. aastal 3,8 %. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv sellega võrreldes väiksem – 2023. aastal 1,6 % ja 2024. aastal 2,4 % –, peamiselt tulenevalt väiksemast panusest, mille annab majanduskasvu 2023. aastal netoeksport ja 2024. aastal sisenõudlus (11).

| (18) | Valitsus prognoosib oma 2023. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori eelarvepositsioon halveneb ja tulemuseks on 2023. aastal puudujääk 1,5 % SKPst. 2023. aastal toimuv halvenemine kajastab peamiselt täiendavaid meetmeid leibkondade ja ettevõtete toetuseks seoses kõrgete energiahindade ja kiire inflatsiooniga. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse suurenema 24,6 %-lt SKPst 2022. aasta lõpus 26,1 %-le SKPst 2023. aasta lõpus. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarvepuudujääk 2023. aastal 1,7 % SKPst. See on pisut rohkem kui 2023. aasta stabiilsusprogrammis kavandatud puudujääk, peamiselt tulenevalt komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohasest mõnevõrra väiksemast maksutulust. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2023. aasta lõpus veidi madalam (25,9 %). Erinevus tuleneb suuremast SKP nominaalkasvust 2023. aastal, vastavalt komisjoni 2023. aasta kevadprognoosile. |
| --- | --- |

(18)

Valitsus prognoosib oma 2023. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori eelarvepositsioon halveneb ja tulemuseks on 2023. aastal puudujääk 1,5 % SKPst. 2023. aastal toimuv halvenemine kajastab peamiselt täiendavaid meetmeid leibkondade ja ettevõtete toetuseks seoses kõrgete energiahindade ja kiire inflatsiooniga. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse suurenema 24,6 %-lt SKPst 2022. aasta lõpus 26,1 %-le SKPst 2023. aasta lõpus. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarvepuudujääk 2023. aastal 1,7 % SKPst. See on pisut rohkem kui 2023. aasta stabiilsusprogrammis kavandatud puudujääk, peamiselt tulenevalt komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohasest mõnevõrra väiksemast maksutulust. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2023. aasta lõpus veidi madalam (25,9 %). Erinevus tuleneb suuremast SKP nominaalkasvust 2023. aastal, vastavalt komisjoni 2023. aasta kevadprognoosile.

| (19) | 2023. aastal peaksid valitsemissektori eelarvepositsiooni jätkuvalt mõjutama meetmed, mida on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. Need hõlmavad 2022. aastast pikendatud meetmeid, ennekõike gaasi hinnatõusu piiramist leibkondade energiakulude ja võrgutasude subsideerimisega, elektrihindade stabiliseerimist leibkondadele antavate toetustega ja meetmeid ettevõtete toetamiseks, ning uusi meetmeid. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on toetusmeetmete eelarveline netokulu 2023. aastal 1,1 % SKPst (12). Mõned 2023. aasta meetmed on suunatud kõige haavatavamatele leibkondadele ja ettevõtetele, samal ajal aga ei säilita enamik meetmeid hinnasignaali energianõudluse vähendamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks. Seepärast moodustavad suunatud toetusmeetmed, mida võetakse arvesse nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovituse (13) järgimise hindamisel, komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt 2023. aastal 0,6 % SKPst (võrreldes 0,4 %ga SKPst 2022. aastal). |
| --- | --- |

(19)

2023. aastal peaksid valitsemissektori eelarvepositsiooni jätkuvalt mõjutama meetmed, mida on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. Need hõlmavad 2022. aastast pikendatud meetmeid, ennekõike gaasi hinnatõusu piiramist leibkondade energiakulude ja võrgutasude subsideerimisega, elektrihindade stabiliseerimist leibkondadele antavate toetustega ja meetmeid ettevõtete toetamiseks, ning uusi meetmeid. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on toetusmeetmete eelarveline netokulu 2023. aastal 1,1 % SKPst (12). Mõned 2023. aasta meetmed on suunatud kõige haavatavamatele leibkondadele ja ettevõtetele, samal ajal aga ei säilita enamik meetmeid hinnasignaali energianõudluse vähendamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks. Seepärast moodustavad suunatud toetusmeetmed, mida võetakse arvesse nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovituse (13) järgimise hindamisel, komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt 2023. aastal 0,6 % SKPst (võrreldes 0,4 %ga SKPst 2022. aastal).

| (20) | Oma 12. juuli 2022 soovituses soovitas nõukogu Luksemburgil võtta meetmeid, tagamaks 2023. aastal, et riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv on kooskõlas üldiselt neutraalse eelarvepoliitikaga, (14) võttes arvesse jätkuvat ajutist ja sihipärast toetust leibkondadele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Luksemburg peaks olema valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Samuti soovitati Luksemburgil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades rahastut ja muid liidu vahendeid. |
| --- | --- |

(20)

Oma 12. juuli 2022 soovituses soovitas nõukogu Luksemburgil võtta meetmeid, tagamaks 2023. aastal, et riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv on kooskõlas üldiselt neutraalse eelarvepoliitikaga, (14) võttes arvesse jätkuvat ajutist ja sihipärast toetust leibkondadele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Luksemburg peaks olema valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Samuti soovitati Luksemburgil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades rahastut ja muid liidu vahendeid.

| (21) | Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika 2023. aastal kiire inflatsiooni tingimustes ekspansiivne (– 1,5 % SKPst). See järgneb 2022. aasta ekspansiivsele eelarvepoliitikale (– 0,9 % SKPst). Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) peaks andma 2023. aastal eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 1,3 protsendipunkti SKPst. See hõlmab energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamatele leibkondadele ja ettevõtetele suunatud toetusmeetmete kulude suurenemist 0,3 % SKPst. Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate netokulude ekspansiivne panus on seega ainult osaliselt tingitud suunatud toetusest leibkondadele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad. Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude ekspansiivne kasv (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) tuleneb lisaks muudele teguritele rahalistest sotsiaaltoetustest, mittesihipäraste energiameetmetega seotud subsiidiumidest, avaliku sektori palkade püsivast suurendamisest, ühekordsest panusest liidu eelarvesse ja käibemaksumäärade alandamisest. Kokkuvõttes ei ole riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude prognoositud kasv nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitusega kooskõlas. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulude maht on prognoosi kohaselt 2023. aastal 0,2 % SKPst, samas kui riiklikult rahastatavad investeeringud annavad prognoosi kohaselt eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,1 protsendipunkti. Seega kavatseb Luksemburg rahastada täiendavaid investeeringuid rahastust ja muudest liidu vahenditest ning säilitab prognoosi kohaselt riiklikult rahastatavad investeeringud (15). Luksemburg kavatseb rahastada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, nagu ühistranspordi elektrifitseerimine, trammi- ja raudteevõrgu laiendamine, kliima- ja energiafond päikesepaneelide ostu toetamiseks, avalike teenuste digitaliseerimine ja digitaalse kommunikatsiooni turve (kvanttehnoloogia), mida rahastatakse osaliselt rahastust ja muudest liidu vahenditest. |
| --- | --- |

(21)

Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika 2023. aastal kiire inflatsiooni tingimustes ekspansiivne (– 1,5 % SKPst). See järgneb 2022. aasta ekspansiivsele eelarvepoliitikale (– 0,9 % SKPst). Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) peaks andma 2023. aastal eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 1,3 protsendipunkti SKPst. See hõlmab energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamatele leibkondadele ja ettevõtetele suunatud toetusmeetmete kulude suurenemist 0,3 % SKPst. Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate netokulude ekspansiivne panus on seega ainult osaliselt tingitud suunatud toetusest leibkondadele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad. Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude ekspansiivne kasv (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) tuleneb lisaks muudele teguritele rahalistest sotsiaaltoetustest, mittesihipäraste energiameetmetega seotud subsiidiumidest, avaliku sektori palkade püsivast suurendamisest, ühekordsest panusest liidu eelarvesse ja käibemaksumäärade alandamisest. Kokkuvõttes ei ole riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude prognoositud kasv nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitusega kooskõlas. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulude maht on prognoosi kohaselt 2023. aastal 0,2 % SKPst, samas kui riiklikult rahastatavad investeeringud annavad prognoosi kohaselt eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,1 protsendipunkti. Seega kavatseb Luksemburg rahastada täiendavaid investeeringuid rahastust ja muudest liidu vahenditest ning säilitab prognoosi kohaselt riiklikult rahastatavad investeeringud (15). Luksemburg kavatseb rahastada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, nagu ühistranspordi elektrifitseerimine, trammi- ja raudteevõrgu laiendamine, kliima- ja energiafond päikesepaneelide ostu toetamiseks, avalike teenuste digitaliseerimine ja digitaalse kommunikatsiooni turve (kvanttehnoloogia), mida rahastatakse osaliselt rahastust ja muudest liidu vahenditest.

| (22) | 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk 2024. aastal suurenema 1,7 %-le SKPst. 2024. aastal toimuv suurenemine kajastab peamiselt toetusmeetmete pikendamist kiire inflatsiooni mõju vähendamiseks leibkondade ja ettevõtete sissetulekule. Vastavalt 2023. aasta stabiilsusprogrammile prognoositakse, et valitsemissektori võla suhe SKPsse suureneb 2024. aasta lõpuks 27,5 %ni. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk moodustab 2024. aastal 1,5 % SKPst. See on pisut vähem kui 2023. aasta stabiilsusprogrammis kavandatud puudujääk, peamiselt seetõttu, et hüvitised töötajatele ja sotsiaalsed siirded suurenevad komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt vähem. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2024. aasta lõpus madalam (27,0 %). |
| --- | --- |

(22)

2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk 2024. aastal suurenema 1,7 %-le SKPst. 2024. aastal toimuv suurenemine kajastab peamiselt toetusmeetmete pikendamist kiire inflatsiooni mõju vähendamiseks leibkondade ja ettevõtete sissetulekule. Vastavalt 2023. aasta stabiilsusprogrammile prognoositakse, et valitsemissektori võla suhe SKPsse suureneb 2024. aasta lõpuks 27,5 %ni. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk moodustab 2024. aastal 1,5 % SKPst. See on pisut vähem kui 2023. aasta stabiilsusprogrammis kavandatud puudujääk, peamiselt seetõttu, et hüvitised töötajatele ja sotsiaalsed siirded suurenevad komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt vähem. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2024. aasta lõpus madalam (27,0 %).

| (23) | 2023. aasta stabiilsusprogrammis nähakse ette, et energiatoetusmeetmeid pikendatakse 2024. aasta lõpuni. Komisjoni praegusel hinnangul on energiatoetusmeetmete netokulu 2024. aastal 0,5 % SKPst, (16) võrreldes 1,1 %ga SKPst 2023. aastal. Need hinnangud sõltuvad eeldusest, et energiahinnad ei tõuse uuesti. Energiatoetusemeetmed, mis peaksid praeguste kavade kohaselt 2024. aastal kehtima jääma, ei näi olevat suunatud haavatavatele leibkondadele või ettevõtetele. Suurem osa neist ei säilita täielikult hinnasignaali energianõudluse vähendamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks. |
| --- | --- |

(23)

2023. aasta stabiilsusprogrammis nähakse ette, et energiatoetusmeetmeid pikendatakse 2024. aasta lõpuni. Komisjoni praegusel hinnangul on energiatoetusmeetmete netokulu 2024. aastal 0,5 % SKPst, (16) võrreldes 1,1 %ga SKPst 2023. aastal. Need hinnangud sõltuvad eeldusest, et energiahinnad ei tõuse uuesti. Energiatoetusemeetmed, mis peaksid praeguste kavade kohaselt 2024. aastal kehtima jääma, ei näi olevat suunatud haavatavatele leibkondadele või ettevõtetele. Suurem osa neist ei säilita täielikult hinnasignaali energianõudluse vähendamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks.

| (24) | Määrusega (EÜ) nr 1466/97 on seatud struktuurse eelarvepositsiooni iga-aastase parandamise sihtmärgiks 0,5 % SKPst, (17) et liikuda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas. Võttes arvesse riigi rahanduse jätkusuutlikkuse kaalutlusi, oleks komisjoni hinnangul asjakohane parandada struktuurset eelarvepositsiooni 2024. aastal vähemalt 0,3 % SKPst. Sellise paranemise tagamiseks ning kooskõlas komisjoni metoodikaga ei tohiks riiklikult rahastatavate esmaste netokulude (18) kasv 2024. aastal ületada 4,8 %, nagu on kajastatud käesolevas soovituses. Samal ajal tuleks ülejäänud energiatoetusmeetmed (komisjoni praeguse hinnangu kohaselt 1,1 % SKPst 2023. aastal) sõltuvalt energiaturu suundumustest 2023. aastal järk-järgult kaotada, alustades kõige vähem suunatud meetmetest, ning sellest tulenevat kokkuhoidu tuleks kasutada valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamiseks. Komisjoni hinnangute kohaselt oleks selle tulemuseks esmaste netokulude kasv alla 2024. aastaks soovitatud maksimaalse kasvumäära. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt ei ole riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate netokulude kasv 2023. aastal siiski kooskõlas nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitusega. Kui see leiab kinnitust, oleks 2024. aastal asjakohane esmaste netokulude väiksem kasv. |
| --- | --- |

(24)

Määrusega (EÜ) nr 1466/97 on seatud struktuurse eelarvepositsiooni iga-aastase parandamise sihtmärgiks 0,5 % SKPst, (17) et liikuda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas. Võttes arvesse riigi rahanduse jätkusuutlikkuse kaalutlusi, oleks komisjoni hinnangul asjakohane parandada struktuurset eelarvepositsiooni 2024. aastal vähemalt 0,3 % SKPst. Sellise paranemise tagamiseks ning kooskõlas komisjoni metoodikaga ei tohiks riiklikult rahastatavate esmaste netokulude (18) kasv 2024. aastal ületada 4,8 %, nagu on kajastatud käesolevas soovituses. Samal ajal tuleks ülejäänud energiatoetusmeetmed (komisjoni praeguse hinnangu kohaselt 1,1 % SKPst 2023. aastal) sõltuvalt energiaturu suundumustest 2023. aastal järk-järgult kaotada, alustades kõige vähem suunatud meetmetest, ning sellest tulenevat kokkuhoidu tuleks kasutada valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamiseks. Komisjoni hinnangute kohaselt oleks selle tulemuseks esmaste netokulude kasv alla 2024. aastaks soovitatud maksimaalse kasvumäära. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt ei ole riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate netokulude kasv 2023. aastal siiski kooskõlas nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitusega. Kui see leiab kinnitust, oleks 2024. aastal asjakohane esmaste netokulude väiksem kasv.

| (25) | Eeldades, et poliitikat ei muudeta, prognoositakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et riiklikult rahastatavad esmased netokulud kasvavad 2024. aastal 2,9 %, mis on soovitatud kasvumäärast vähem. |
| --- | --- |

(25)

Eeldades, et poliitikat ei muudeta, prognoositakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et riiklikult rahastatavad esmased netokulud kasvavad 2024. aastal 2,9 %, mis on soovitatud kasvumäärast vähem.

| (26) | 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaksid valitsemissektori investeeringud püsima 2023. ja 2024. aastal stabiilsena (4,5 % SKPst). 2023. aasta stabiilsusprogrammis osutatakse reformidele ja investeeringutele, mille puhul eeldatakse, et need soodustavad kestlikku ja kaasavat majanduskasvu. Kõnealused reformid ja investeeringud hõlmavad investeeringuid, et soodustada energiasüsteemi ümberkujundamist ja digipöördet, mis on samuti osa taaste- ja vastupidavuskavast. |
| --- | --- |

(26)

2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaksid valitsemissektori investeeringud püsima 2023. ja 2024. aastal stabiilsena (4,5 % SKPst). 2023. aasta stabiilsusprogrammis osutatakse reformidele ja investeeringutele, mille puhul eeldatakse, et need soodustavad kestlikku ja kaasavat majanduskasvu. Kõnealused reformid ja investeeringud hõlmavad investeeringuid, et soodustada energiasüsteemi ümberkujundamist ja digipöördet, mis on samuti osa taaste- ja vastupidavuskavast.

| (27) | 2023. aasta stabiilsusprogrammis on esitatud keskpika perioodi eelarvekava aastani 2027. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk järk-järgult vähenema ning jõudma 2025. aastal 1,0 %-le SKPst ja 2026. aastal 0,8 %-le SKPst, suurenedes 2027. aastal pisut ja jõudes 0,9 %-le SKPst. Valitsemissektori eelarvepuudujääk peaks seega jääma programmiperioodi jooksul alla 3 % SKPst. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse suurenema 27,5 %-lt SKPst 2024. aasta lõpus 29,0 %-le SKPst 2027. aasta lõpus. |
| --- | --- |

(27)

2023. aasta stabiilsusprogrammis on esitatud keskpika perioodi eelarvekava aastani 2027. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk järk-järgult vähenema ning jõudma 2025. aastal 1,0 %-le SKPst ja 2026. aastal 0,8 %-le SKPst, suurenedes 2027. aastal pisut ja jõudes 0,9 %-le SKPst. Valitsemissektori eelarvepuudujääk peaks seega jääma programmiperioodi jooksul alla 3 % SKPst. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse suurenema 27,5 %-lt SKPst 2024. aasta lõpus 29,0 %-le SKPst 2027. aasta lõpus.

| (28) | Demograafiliste suundumuste mõju valitsemissektori kulutustele hakkab end järgmistel kümnenditel teravamalt tunda andma, kuna tulenevalt vananevast elanikkonnast ja netorände aeglustumisest kasvab pensionäride arv töötaja kohta prognooside kohaselt üha rohkem. Juhul kui poliitikat ei muudeta, seisab Luksemburg silmitsi liidu ühe suurima pensionikulude osakaalu kasvuga SKPst: prognooside kohaselt see kahekordistub ja on 2070. aastaks 18 %, see tähendab kõrgeim liidus. See tingib valitsemissektori võla märkimisväärse suurenemise, seades ohtu riigi rahanduse jätkusuutlikkuse. Taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta pensionisüsteemi pikaajalist jätkusuutlikkust. Ennekõike ei käsitleta kõnealuses kavas negatiivset mõju, mis on ennetähtaegselt pensionile jäämise kavadel ja rahalistel stiimulitel varaseks lahkumiseks tööturult, millel on oma osa vanemaealiste töötajate tööhõive madalas määras. Tegeliku pensioniea tõstmisel oleks positiivne makromajanduslik mõju ja potentsiaalselt väheneksid seeläbi pensionikulud, kuna vanemaealiste töötajate suurem määr toetaks majanduskasvu. Võitlus agressiivse maksuplaneerimise vastu liidus on hädavajalik, et i) ennetada ettevõtjate vahelise konkurentsi moonutamist; ii) tagada maksumaksjate õiglane kohtlemine ning iii) kaitsta riigi rahandust. Luksemburg on väikese avatud majandusega riik, millel on suur rahvusvaheline finantssektor – sellega on olulisel määral põhjendatav suurte finantsvoogude olemasolu. Samal ajal näitavad need vood, et riigis on palju väliskapitalil põhinevaid ettevõtteid, mis haldavad oma rahalisi vahendeid grupisiseselt. Eriti murettekitav on see, et makse ei peeta kinni ega kohaldata samaväärseid meetmeid seoses koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide liidu loetellu kandmata ja madala või nullmaksumääraga jurisdiktsioonidesse tehtavate intressi- ja litsentsitasumaksetega (19). Luksemburgis asuvatest ettevõtetest kolmandate riikide jurisdiktsioonidesse tehtavaid intressi- ja litsentsitasumakseid võidakse maksustada vähe või üldse mitte, kui saaja jurisdiktsioonis nendelt tasudelt makse ei võeta või seda tehakse vähesel määral. Luksemburg on võtnud teatavaid meetmeid agressiivse maksuplaneerimise vastu. Kuid seni ei ole neist meetmetest piisanud maksusüsteemi selliste omadustega tegelemiseks, mida hargmaised ettevõtjad saavad kasutada agressiivseks maksuplaneerimiseks. |
| --- | --- |

(28)

Demograafiliste suundumuste mõju valitsemissektori kulutustele hakkab end järgmistel kümnenditel teravamalt tunda andma, kuna tulenevalt vananevast elanikkonnast ja netorände aeglustumisest kasvab pensionäride arv töötaja kohta prognooside kohaselt üha rohkem. Juhul kui poliitikat ei muudeta, seisab Luksemburg silmitsi liidu ühe suurima pensionikulude osakaalu kasvuga SKPst: prognooside kohaselt see kahekordistub ja on 2070. aastaks 18 %, see tähendab kõrgeim liidus. See tingib valitsemissektori võla märkimisväärse suurenemise, seades ohtu riigi rahanduse jätkusuutlikkuse. Taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta pensionisüsteemi pikaajalist jätkusuutlikkust. Ennekõike ei käsitleta kõnealuses kavas negatiivset mõju, mis on ennetähtaegselt pensionile jäämise kavadel ja rahalistel stiimulitel varaseks lahkumiseks tööturult, millel on oma osa vanemaealiste töötajate tööhõive madalas määras. Tegeliku pensioniea tõstmisel oleks positiivne makromajanduslik mõju ja potentsiaalselt väheneksid seeläbi pensionikulud, kuna vanemaealiste töötajate suurem määr toetaks majanduskasvu. Võitlus agressiivse maksuplaneerimise vastu liidus on hädavajalik, et i) ennetada ettevõtjate vahelise konkurentsi moonutamist; ii) tagada maksumaksjate õiglane kohtlemine ning iii) kaitsta riigi rahandust. Luksemburg on väikese avatud majandusega riik, millel on suur rahvusvaheline finantssektor – sellega on olulisel määral põhjendatav suurte finantsvoogude olemasolu. Samal ajal näitavad need vood, et riigis on palju väliskapitalil põhinevaid ettevõtteid, mis haldavad oma rahalisi vahendeid grupisiseselt. Eriti murettekitav on see, et makse ei peeta kinni ega kohaldata samaväärseid meetmeid seoses koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide liidu loetellu kandmata ja madala või nullmaksumääraga jurisdiktsioonidesse tehtavate intressi- ja litsentsitasumaksetega (19). Luksemburgis asuvatest ettevõtetest kolmandate riikide jurisdiktsioonidesse tehtavaid intressi- ja litsentsitasumakseid võidakse maksustada vähe või üldse mitte, kui saaja jurisdiktsioonis nendelt tasudelt makse ei võeta või seda tehakse vähesel määral. Luksemburg on võtnud teatavaid meetmeid agressiivse maksuplaneerimise vastu. Kuid seni ei ole neist meetmetest piisanud maksusüsteemi selliste omadustega tegelemiseks, mida hargmaised ettevõtjad saavad kasutada agressiivseks maksuplaneerimiseks.

| (29) | Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks. Luksemburgi taaste- ja vastupidavuskava rakendamine käib. Luksemburg esitas 28. detsembril 2022 oma esimese maksetaotluse, mis vastab nõukogu rakendusotsuse 26 eesmärgile ja sihile ning millest tuleneb 20 miljoni euro suurune väljamakse rahastu raames. Komisjon avaldas oma esialgse positiivse hinnangu 28. aprillil 2023. Maksetaotlus on nõukogus arutamisel. Asjaomaste eesmärkide ja sihtide hulgas on jõustunud reform „Eluasemepakt 2.0“, mille eesmärk on suurendada kohalike omavalitsuste pakutavate taskukohaste üürieluasemete pakkumist, investeeringud avaliku sektori digiüleminekusse ja üliturvalise side väljatöötamisse, töötajate oskuste täiendamine programmi „FutureSkills“ käivitamise raames ja reform keskkonnasõbralike sõidukite hangete valdkonnas. 11. novembril 2022 esitas Luksemburg oma taaste- ja vastupidavuskava muudatuse, mille nõukogu 17. jaanuaril 2023 heaks kiitis. Luksemburg peaks eelduste kohaselt esitama REPowerEU peatüki ja on juba otsustanud kanda 128,5 miljonit eurot Brexitiga kohanemise reservist üle rahastusse selle rakendamise rahastamiseks. Uue REPowerEU peatüki kiire lisamine taaste- ja vastupidavuskavasse võimaldab rahastada täiendavaid reforme ja investeeringuid, et toetada Luksemburgi strateegilisi eesmärke energia ja rohepöörde vallas. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline ja tulemuslik kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest. |
| --- | --- |

(29)

Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks. Luksemburgi taaste- ja vastupidavuskava rakendamine käib. Luksemburg esitas 28. detsembril 2022 oma esimese maksetaotluse, mis vastab nõukogu rakendusotsuse 26 eesmärgile ja sihile ning millest tuleneb 20 miljoni euro suurune väljamakse rahastu raames. Komisjon avaldas oma esialgse positiivse hinnangu 28. aprillil 2023. Maksetaotlus on nõukogus arutamisel. Asjaomaste eesmärkide ja sihtide hulgas on jõustunud reform „Eluasemepakt 2.0“, mille eesmärk on suurendada kohalike omavalitsuste pakutavate taskukohaste üürieluasemete pakkumist, investeeringud avaliku sektori digiüleminekusse ja üliturvalise side väljatöötamisse, töötajate oskuste täiendamine programmi „FutureSkills“ käivitamise raames ja reform keskkonnasõbralike sõidukite hangete valdkonnas. 11. novembril 2022 esitas Luksemburg oma taaste- ja vastupidavuskava muudatuse, mille nõukogu 17. jaanuaril 2023 heaks kiitis. Luksemburg peaks eelduste kohaselt esitama REPowerEU peatüki ja on juba otsustanud kanda 128,5 miljonit eurot Brexitiga kohanemise reservist üle rahastusse selle rakendamise rahastamiseks. Uue REPowerEU peatüki kiire lisamine taaste- ja vastupidavuskavasse võimaldab rahastada täiendavaid reforme ja investeeringuid, et toetada Luksemburgi strateegilisi eesmärke energia ja rohepöörde vallas. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline ja tulemuslik kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest.

| (30) | Komisjon kiitis 2022. aastal heaks kõik Luksemburgi ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid. Ühtekuuluvuspoliitika programmide kiire rakendamine vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga, sealhulgas REPowerEU peatükiga, on esmatähtis, et viia Luksemburgis ellu rohe- ja digipööre, suurendada majanduslikku ja sotsiaalset vastupidavust ning tagada tasakaalustatud territoriaalne areng. |
| --- | --- |

(30)

Komisjon kiitis 2022. aastal heaks kõik Luksemburgi ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid. Ühtekuuluvuspoliitika programmide kiire rakendamine vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga, sealhulgas REPowerEU peatükiga, on esmatähtis, et viia Luksemburgis ellu rohe- ja digipööre, suurendada majanduslikku ja sotsiaalset vastupidavust ning tagada tasakaalustatud territoriaalne areng.

| (31) | Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas ning ühtekuuluvuspoliitika programmides käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Luksemburgi ees veel mitu probleemi, eriti riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus, mis on peamiselt seotud pensionisüsteemiga, õiguslüngad, mida hargmaised ettevõtjad võivad kasutada agressiivseks maksuplaneerimiseks, kõrgete eluasemehindade ja leibkondade võlakoormusega seotud haavatavused, haridussüsteemi nõrkused, mis suurendavad ebavõrdsust, ning energiapoliitika ja rohepöördega seotud küsimused, nagu võimalikud takistused fossiilkütustelt muudele kütuseliikidele üleminekul ja probleemid transpordivõrguga. |
| --- | --- |

(31)

Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas ning ühtekuuluvuspoliitika programmides käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Luksemburgi ees veel mitu probleemi, eriti riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus, mis on peamiselt seotud pensionisüsteemiga, õiguslüngad, mida hargmaised ettevõtjad võivad kasutada agressiivseks maksuplaneerimiseks, kõrgete eluasemehindade ja leibkondade võlakoormusega seotud haavatavused, haridussüsteemi nõrkused, mis suurendavad ebavõrdsust, ning energiapoliitika ja rohepöördega seotud küsimused, nagu võimalikud takistused fossiilkütustelt muudele kütuseliikidele üleminekul ja probleemid transpordivõrguga.

| (32) | Õpilaste põhioskused ja üldised tulemused sõltuvad suuresti nende sotsiaal-majanduslikust ja keelelisest taustast. 15aastastel olevate põhiteadmiste ja -oskuste keskmine tase, mida mõõdab OECD rahvusvahelise õpilaste hindamise programm, on Luksemburgis oluliselt madalam kui liidus keskmiselt. Lõhe eelisseisundis ja ebasoodsas olukorras olevate õpilaste vahel on Luksemburgis suurem kui üheski teises liidu riigis. Haridussüsteem ei anna kõigile õpilastele vajalikke põhioskusi, et vastata riigi tööturu vajadustele. Riikliku koolisüsteemi algtasemel räägitakse letseburgi keeles, õpilased aga õpivad lugema ja kirjutama saksa keeles. Kõiki aineid, välja arvatud prantsuse keelt, õpetatakse saksa keeles. See tähendab, et riigis, kus ainult üks kolmest õpilasest räägib letseburgi keelt emakeelena, on keeleoskus väga nõutud. Nende 18–24aastaste noorte osakaal, kes lahkusid haridus- ja koolitussüsteemist keskharidust lõpetamata, kasvas 2018. aasta 6,3 %-lt 2022. aastaks 8,2 %-le. 2022. aasta septembris käivitas Luksemburg katseprojekti neljas algkoolis, kus õpilased hakkasid esmalt õppima prantsuse ja siis saksa keelt. Kui seda lähenemist laiendatakse teistele koolidele, võib see aidata parandada nende õpilaste tulemusi, kelle emakeel ei ole prantsuse keel. Samuti suurendas Luksemburg riiklike rahvusvaheliste koolide arvu: alates 2022/2023. õppeaastast käib 4 % eel- ja algkooliõpilastest sellistes koolides, kus nad saavad valida, kas õppida inglise, prantsuse või saksa keeles. Kui ühes põhikeeles õpetamise süsteemi laiendataks rohkematele õpilastele, võiks see oluliselt parandada õpilaste võimalusi saavutada paremaind õpitulemusi. |
| --- | --- |

(32)

Õpilaste põhioskused ja üldised tulemused sõltuvad suuresti nende sotsiaal-majanduslikust ja keelelisest taustast. 15aastastel olevate põhiteadmiste ja -oskuste keskmine tase, mida mõõdab OECD rahvusvahelise õpilaste hindamise programm, on Luksemburgis oluliselt madalam kui liidus keskmiselt. Lõhe eelisseisundis ja ebasoodsas olukorras olevate õpilaste vahel on Luksemburgis suurem kui üheski teises liidu riigis. Haridussüsteem ei anna kõigile õpilastele vajalikke põhioskusi, et vastata riigi tööturu vajadustele. Riikliku koolisüsteemi algtasemel räägitakse letseburgi keeles, õpilased aga õpivad lugema ja kirjutama saksa keeles. Kõiki aineid, välja arvatud prantsuse keelt, õpetatakse saksa keeles. See tähendab, et riigis, kus ainult üks kolmest õpilasest räägib letseburgi keelt emakeelena, on keeleoskus väga nõutud. Nende 18–24aastaste noorte osakaal, kes lahkusid haridus- ja koolitussüsteemist keskharidust lõpetamata, kasvas 2018. aasta 6,3 %-lt 2022. aastaks 8,2 %-le. 2022. aasta septembris käivitas Luksemburg katseprojekti neljas algkoolis, kus õpilased hakkasid esmalt õppima prantsuse ja siis saksa keelt. Kui seda lähenemist laiendatakse teistele koolidele, võib see aidata parandada nende õpilaste tulemusi, kelle emakeel ei ole prantsuse keel. Samuti suurendas Luksemburg riiklike rahvusvaheliste koolide arvu: alates 2022/2023. õppeaastast käib 4 % eel- ja algkooliõpilastest sellistes koolides, kus nad saavad valida, kas õppida inglise, prantsuse või saksa keeles. Kui ühes põhikeeles õpetamise süsteemi laiendataks rohkematele õpilastele, võiks see oluliselt parandada õpilaste võimalusi saavutada paremaind õpitulemusi.

| (33) | Luksemburgi energiasüsteemi iseloomustab suur sõltuvus impordist ja fossiilkütustest. Riik on suur energia netoimportija. Luksemburg sõltub peaaegu täielikult primaarenergia impordist – 2021. aastal oli selle määr 92 %. 2022. aastal oli nafta osakaal Luksemburgi energiaallikate jaotuses 69 % ja maagaasi osakaal 18 %, taastuvatest energiaallikatest aga pärines 12 %, kokku 572 MW. Luksemburg ei impordi Venemaalt naftat. Gaasi suhtes on sõltuvus Venemaast piiratud, kuna peaaegu 100 % Luksemburgis tarbitud gaasist imporditi Belgia ja Saksamaa torujuhtmete kaudu Norrast ja Madalmaadest. 2022. aasta augustist kuni 2023. aasta märtsini vähenes Luksemburgi maagaasi tarbimine võrreldes eelneva viie aasta sama perioodi keskmise gaasitarbimisega 26 %, st rohkem, kui nõukogu määruses (EL) 1369/2022 (20) seatud vähendamiseesmärk 15 %. Luksemburg võiks jätkata jõupingutusi gaasinõudluse ajutiseks vähendamiseks kuni 31. märtsini 2024, vastavalt nõukogu määrusele (EL) 2023/706 (21). |
| --- | --- |

(33)

Luksemburgi energiasüsteemi iseloomustab suur sõltuvus impordist ja fossiilkütustest. Riik on suur energia netoimportija. Luksemburg sõltub peaaegu täielikult primaarenergia impordist – 2021. aastal oli selle määr 92 %. 2022. aastal oli nafta osakaal Luksemburgi energiaallikate jaotuses 69 % ja maagaasi osakaal 18 %, taastuvatest energiaallikatest aga pärines 12 %, kokku 572 MW. Luksemburg ei impordi Venemaalt naftat. Gaasi suhtes on sõltuvus Venemaast piiratud, kuna peaaegu 100 % Luksemburgis tarbitud gaasist imporditi Belgia ja Saksamaa torujuhtmete kaudu Norrast ja Madalmaadest. 2022. aasta augustist kuni 2023. aasta märtsini vähenes Luksemburgi maagaasi tarbimine võrreldes eelneva viie aasta sama perioodi keskmise gaasitarbimisega 26 %, st rohkem, kui nõukogu määruses (EL) 1369/2022 (20) seatud vähendamiseesmärk 15 %. Luksemburg võiks jätkata jõupingutusi gaasinõudluse ajutiseks vähendamiseks kuni 31. märtsini 2024, vastavalt nõukogu määrusele (EL) 2023/706 (21).

| (34) | Ehkki nii elektri- kui ka gaasivõrgud on Luksemburgis tihedalt omavahel ühendatud, on kasvava taastuvatest allikatest saadava energia tootmise vajaduse ja nõudlusega arvestades tarvis täiendavaid investeeringuid. Luksemburg peab lahendama ebapiisava hulga eluasemete probleemi, täites samal ajal oma energia- ja kliimaeesmärgid. Samuti tuleb renoveerida olemasolev hoonefond. Elamuehitus- ja renoveerimissektor, mis moodustab 20,8 % kogu energiasäästupotentsiaalist (GWh), on 2030. aastaks suuruselt teine kumulatiivse energiasäästupotentsiaali allikas. Umbes 89 % eluasemete küttesüsteemidest on fossiilkütuste põhised (kütteõli ja maagaas). Ses küsimuses mängivad keskset rolli omavalitsused. Liiklusummikud avaldavad negatiivset mõju majandusele ja keskkonnale. Transpordisektor tarbib märkimisväärse osa naftast ja põhjustab 59 % kasvuhoonegaaside koguheitest (vastav liidu keskmine näitaja oli 2019. aastal 24 %). Ehkki Luksemburg on võtnud asjakohaseid meetmeid kestliku transpordi parandamiseks, aitaksid täiendavad sihtotstarbelisemad meetmed oluliselt vähendada sõltuvust naftast ja kasvuhoonegaaside heidet. See kajastub Luksemburgi riiklikus energia- ja kliimakavas, kus seatud eesmärgi kohaselt peavad elektrisõidukid ja pistikühendusega sõidukid moodustama 2030. aastaks 40 % sõidukipargist. Luksemburg on seadnud endale eesmärgiks muutuda 2050. aastaks kliimaneutraalseks. Riik on viimastel aastatel teinud taastuvenergia vallas märkimisväärseid edusamme, ent selle energia osakaal on liikmesriikide arvestuses endiselt üks väiksemaid. Selleks et saavutada oma 2030. aasta energiaeesmärgid – saada 25 % energiast taastuvatest allikatest ja vähendada energia lõpptarbimist võrreldes 2007. aastaga 40 % kuni 44 % – peab Luksemburg suurendama jõupingutusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks ning taastuvenergia osakaalu ja energiatõhususe suurendamiseks. |
| --- | --- |

(34)

Ehkki nii elektri- kui ka gaasivõrgud on Luksemburgis tihedalt omavahel ühendatud, on kasvava taastuvatest allikatest saadava energia tootmise vajaduse ja nõudlusega arvestades tarvis täiendavaid investeeringuid. Luksemburg peab lahendama ebapiisava hulga eluasemete probleemi, täites samal ajal oma energia- ja kliimaeesmärgid. Samuti tuleb renoveerida olemasolev hoonefond. Elamuehitus- ja renoveerimissektor, mis moodustab 20,8 % kogu energiasäästupotentsiaalist (GWh), on 2030. aastaks suuruselt teine kumulatiivse energiasäästupotentsiaali allikas. Umbes 89 % eluasemete küttesüsteemidest on fossiilkütuste põhised (kütteõli ja maagaas). Ses küsimuses mängivad keskset rolli omavalitsused. Liiklusummikud avaldavad negatiivset mõju majandusele ja keskkonnale. Transpordisektor tarbib märkimisväärse osa naftast ja põhjustab 59 % kasvuhoonegaaside koguheitest (vastav liidu keskmine näitaja oli 2019. aastal 24 %). Ehkki Luksemburg on võtnud asjakohaseid meetmeid kestliku transpordi parandamiseks, aitaksid täiendavad sihtotstarbelisemad meetmed oluliselt vähendada sõltuvust naftast ja kasvuhoonegaaside heidet. See kajastub Luksemburgi riiklikus energia- ja kliimakavas, kus seatud eesmärgi kohaselt peavad elektrisõidukid ja pistikühendusega sõidukid moodustama 2030. aastaks 40 % sõidukipargist. Luksemburg on seadnud endale eesmärgiks muutuda 2050. aastaks kliimaneutraalseks. Riik on viimastel aastatel teinud taastuvenergia vallas märkimisväärseid edusamme, ent selle energia osakaal on liikmesriikide arvestuses endiselt üks väiksemaid. Selleks et saavutada oma 2030. aasta energiaeesmärgid – saada 25 % energiast taastuvatest allikatest ja vähendada energia lõpptarbimist võrreldes 2007. aastaga 40 % kuni 44 % – peab Luksemburg suurendama jõupingutusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks ning taastuvenergia osakaalu ja energiatõhususe suurendamiseks.

| (35) | Tööjõu ja oskuste nappus rohepöörde jaoks olulistes sektorites ja kutsealadel, sealhulgas nullnetotehnoloogiate tootmine, kasutuselevõtt ja hooldamine, tekitab probleeme üleminekul nullnetomajandusele. Kvaliteetsed haridus- ja koolitussüsteemid, mis vastavad tööturu muutuvatele vajadustele, ning sihipärased täiend- ja ümberõppe meetmed on esmatähtsad, et vähendada oskuste nappust ning edendada töötajate kaasamist ja tööjõu ümberpaigutamist. Kasutamata tööjõupakkumise rakendamiseks peavad need meetmed olema kättesaadavad, eelkõige rohepöördest enim mõjutatud üksikisikutele ning sektorites. Kuigi Luksemburg on suurendanud jõupingutusi hääbuvate ja muutuvate sektorite töötajate oskuste suurendamiseks ja ümberõppeks, püsib tööjõunappus teatud ametite puhul, sealhulgas poliitika- ja strateegiajuhid. Kõnealune tööjõunappus võib viia rohepöörde ja REPowerEU rakendamise seisukohast potentsiaalse kitsaskoha tekkimiseni. |
| --- | --- |

(35)

Tööjõu ja oskuste nappus rohepöörde jaoks olulistes sektorites ja kutsealadel, sealhulgas nullnetotehnoloogiate tootmine, kasutuselevõtt ja hooldamine, tekitab probleeme üleminekul nullnetomajandusele. Kvaliteetsed haridus- ja koolitussüsteemid, mis vastavad tööturu muutuvatele vajadustele, ning sihipärased täiend- ja ümberõppe meetmed on esmatähtsad, et vähendada oskuste nappust ning edendada töötajate kaasamist ja tööjõu ümberpaigutamist. Kasutamata tööjõupakkumise rakendamiseks peavad need meetmed olema kättesaadavad, eelkõige rohepöördest enim mõjutatud üksikisikutele ning sektorites. Kuigi Luksemburg on suurendanud jõupingutusi hääbuvate ja muutuvate sektorite töötajate oskuste suurendamiseks ja ümberõppeks, püsib tööjõunappus teatud ametite puhul, sealhulgas poliitika- ja strateegiajuhid. Kõnealune tööjõunappus võib viia rohepöörde ja REPowerEU rakendamise seisukohast potentsiaalse kitsaskoha tekkimiseni.

| (36) | Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2023. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (22) kajastub esitatud soovituses 1. |
| --- | --- |

(36)

Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2023. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (22) kajastub esitatud soovituses 1.

| (37) | Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et i) tagada võla jätkusuutlikkus ja hoiduda 2023. aastal kogunõudluse laiapõhjalisest toetamisest, suunata paremini kõrgete energiahindade mõju leevendamiseks võetavaid eelarvemeetmeid ning kaaluda asjakohaseid viise toetuse lõpetamiseks, kui energiahinnasurve väheneb; ii) säilitada avaliku sektori investeeringute kõrge tase ja edendada erainvesteeringuid, et toetada rohe- ja digipööret; iii) toetada palgasuundumusi, mis leevendavad ostujõu vähenemist, piirates samal ajal teisest mõju inflatsioonile, tõhustada veelgi aktiivset tööturupoliitikat ja leevendada oskuste nappust; iv) parandada ettevõtluskeskkonda ja tagada, et ettevõtetele antav energiatoetus on kulutõhus, ajutine, suunatud elujõulistele ettevõtetele ja säilitab stiimulid rohepöördeks, ning v) säilitada makromajanduslik finantsstabiilsus ja jälgida riske, jätkates samal ajal tööd pangandusliidu väljakujundamiseks. Luksemburgi puhul aitavad soovitused 1, 2 ja 4 rakendada esimest, teist, kolmandat, neljandat ja viiendat soovitust, mis on sätestatud 2023. aasta euroala käsitlevas soovituses, |
| --- | --- |

(37)

Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et i) tagada võla jätkusuutlikkus ja hoiduda 2023. aastal kogunõudluse laiapõhjalisest toetamisest, suunata paremini kõrgete energiahindade mõju leevendamiseks võetavaid eelarvemeetmeid ning kaaluda asjakohaseid viise toetuse lõpetamiseks, kui energiahinnasurve väheneb; ii) säilitada avaliku sektori investeeringute kõrge tase ja edendada erainvesteeringuid, et toetada rohe- ja digipööret; iii) toetada palgasuundumusi, mis leevendavad ostujõu vähenemist, piirates samal ajal teisest mõju inflatsioonile, tõhustada veelgi aktiivset tööturupoliitikat ja leevendada oskuste nappust; iv) parandada ettevõtluskeskkonda ja tagada, et ettevõtetele antav energiatoetus on kulutõhus, ajutine, suunatud elujõulistele ettevõtetele ja säilitab stiimulid rohepöördeks, ning v) säilitada makromajanduslik finantsstabiilsus ja jälgida riske, jätkates samal ajal tööd pangandusliidu väljakujundamiseks. Luksemburgi puhul aitavad soovitused 1, 2 ja 4 rakendada esimest, teist, kolmandat, neljandat ja viiendat soovitust, mis on sätestatud 2023. aasta euroala käsitlevas soovituses,

SOOVITAB Luksemburgil võtta 2023. ja 2024. aastal järgmisi meetmeid.

1.

Tagada konservatiivne eelarvepoliitika, eelkõige piirates riiklikult rahastatavate esmaste netokulude nominaalset kasvu 2024. aastal kuni 4,8 %ni (23).

Säilitada riiklikult rahastatavad avaliku sektori investeeringud ning tagada rahastust antavate toetuste ja muude liidu vahendite tulemuslik kasutuselevõtt, eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks.

Jätkata pärast 2024. aastat keskpika perioodi eelarvestrateegia rakendamist, mis hõlmab järkjärgulist ja kestlikku konsolideerimist koos investeeringute ja reformidega, mis soodustavad hoogsamat kestlikku majanduskasvu, et saavutada keskpikas perspektiivis usaldusväärne eelarvepositsioon.

Vähendada eluasemeturuga seotud riske, eriti vähendades hüpoteeklaenude intresside maksustatavast tulust mahaarvatavuse määra ja võttes meetmeid ehituskruntide hulga suurendamiseks. Tegeleda pensionisüsteemi pikaajalise jätkusuutlikkuse küsimusega, eelkõige piirates ennetähtaegselt pensionile jäämise võimalusi ja tõstes vanemaealiste töötajate tööhõive määra. Võtta rohkem meetmeid, et võidelda tõhusalt agressiivse maksuplaneerimisega, ennekõike tagades null-/madala maksumääraga jurisdiktsioonidesse tehtavate intressi- ja litsentsitasumaksete piisav maksustamine.

2.

Jätkata oma muudetud taaste- ja vastupidavuskava järjepidevat rakendamist ja viia kiiresti lõpule REPowerEU peatüki koostamine, et alustada kiiresti selle rakendamist. Jätkata ühtekuuluvuspoliitika programmide kiiret rakendamist täielikus vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga.

3.

Parandada koolihariduse süsteemi tulemuslikkust ja soodustada võrdseid võimalusi kõigile õpilastele, eriti kohandades õpetamist vastavalt ebasoodsas olukorras olevate ja mitmesuguse keelelise taustaga õpilaste vajadustele.

4.

Vähendada sõltuvust fossiilkütustest, kiirendades taastuvenergia kasutuselevõttu, suurendades elektrienergia ülekandevõimsust, lihtsustades loamenetlusi ja investeerides energiatõhususse nii elamusektoris kui ka muudes sektorites. Aidata omavalitsustel välja töötada üksikasjalikud kohalikud kavad taastuvenergia, sealhulgas tuuleenergia ja fotogalvaanika kasutuselevõtu ning kaugkütte- ja kaugjahutussüsteemide kohta. Soodustada veelgi transpordi elektrifitseerimist ning investeerida ühistranspordivõrkudesse ja -taristusse. Suurendada poliitilisi jõupingutusi rohepöördeks vajalike oskuste ja pädevuste pakkumiseks ja omandamiseks.

Brüssel, 14. juuli 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

3

(4)  Nõukogu 16. mai 2023. aasta soovitus euroala majanduspoliitika kohta (ELT C 180, 23.5.2023, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. veebruari 2023. aasta määrus (EL) 2023/435, millega muudetakse määrust (EL) 2021/241 riiklike taaste- ja vastupidavuskavade REPowerEU peatükkide osas ning määrusi (EL) nr 1303/2013, (EL) 2021/1060 ja (EL) 2021/1755 ning direktiivi 2003/87/EÜ (ELT L 63, 28.2.2023, lk 1).

5

(6)  ST 10155/21 INIT; ST 10155/21 ADD 1.

6

(7)  Tasumisele kuuluvad maksuvähendused võivad maksukohustust ületada ja mõjutada nii mittemaksumaksjaid kui ka maksumaksjaid; seega liigitatakse need rahvamajanduse arvepidamises kuludeks (ESA 2010, punktid 20.167 ja 20.168).

7

(8)  Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitus, milles esitatakse nõukogu arvamus Luksemburgi 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 304, 29.7.2021, lk 73).

8

(9)  Eelarvepoliitikat mõõdetakse esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse rahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavaid kulusid. Üksikasjalikum teave on esitatud eelarvestatistikatabelite tekstikastis 1.

9

(10)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud andsid pärssiva panuse 0,4 protsendipunkti SKPst, tulenevalt punkti „Muud kapitalisiirded“ vähenemisest, peamiselt seoses COVID-19 pandeemia kontekstis ettevõtetele makstud toetuste ja taasteabi järkjärgulise kaotamisega (äriühingute taaste- ja solidaarsusfond).

10

(11)  Nominaalse SKP puhul on pilt veidi teine: 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks SKP nominaalkasv olema 2023. aastal 4,7 % ja 2024. aastal 6,0 %, samas kui komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis nähakse 2023. aastaks ette kõrgemat (7,1 %) ja 2024. aastaks võrreldavat (5,9 %) määra.

11

(12)  See näitaja kajastab nende meetmete aastaste eelarvekulude taset, sealhulgas jooksvaid tulusid ja kulusid ning asjakohasel juhul kapitalikulumeetmeid.

12

(13)  Nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitus, milles käsitletakse Luksemburgi 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Luksemburgi 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 334, 1.9.2022, lk 128).

13

(14)  Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on Luksemburgi keskpika perioodi (kümne aasta keskmine) nominaalne potentsiaalne SKP kasv, mida kasutatakse eelarvepoliitika mõõtmiseks, hinnanguliselt 7,8 %.

14

(15)  Muude riiklikult rahastatavate kapitalikulude panus SKPsse peaks olema neutraalne.

15

(16)  Komisjoni määratluse kohaselt hõlmavad energiatoetusmeetmed ainult eelarvepoliitilisi meetmeid, mis mõjutavad otseselt energiahindu või kujutavad enesest ajutist sissetulekutoetust energiatarbimiseks. Inflatsiooniga seotud üldiseid toetusmeetmeid ei loeta energiameetmeteks; sellega on seletatav energiatoetusmeetmete kohta 2023. aasta stabiilsusprogrammis ja komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis esitatud erinev hinnanguline eelarvekulu.

16

(17)  Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikkel 5 nõuab ka kohandamist rohkem kui 0,5 % SKPst liikmesriikide puhul, kelle valitsemissektori võlg ületab 60 % SKPst või kelle võla jätkusuutlikkusega seotud riskid on suuremad.

17

(18)  Esmased netokulud on riiklikult rahastatavad kulud ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta ning need ei hõlma intressikulusid ega tsüklilisi töötuskulusid.

18

(19)  Nõukogu järeldused maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide muudetud ELi loetelu kohta (ELT C 64, 21.2.2023, lk 17).

19

(20)  Nõukogu 5. augusti 2022. aasta määrus (EL) 2022/1369, mis käsitleb gaasinõudluse vähendamise koordineeritud meetmeid (ELT L 206, 8.8.2022, lk 1).

20

(21)  Nõukogu 30. märtsi 2023. aasta määrus (EL) 2023/706, millega muudetakse määrust (EL) 2022/1369 seoses gaasinõudluse vähendamise meetmete nõudluse vähendamise perioodi pikendamisega ning nende meetmete rakendamise aruandluse ja seire tõhustamisega (ELT L 93, 31.3.2023, lk 1).

21

(22)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.

22

(23)  See vastab hinnangute kohaselt 2024. aastal struktuurse eelarvepositsiooni iga-aastasele parandamisele vähemalt 0,3 % SKPst, nagu on kirjeldatud põhjenduses 24.

23

---

| 1.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/155 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/155

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

14. juuli 2023,

milles käsitletakse Ungari 2023. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Ungari 2023. aasta lähenemisprogrammi kohta

(2023/C 312/17)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (3) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu (edaspidi „rahastu“). Rahastust antakse liikmesriikidele rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. Kooskõlas Euroopa poolaasta prioriteetidega aitab rahastu kaasa majanduslikule ja kaasavale taastumisele ning kestlike ja majanduskasvu soodustavate reformide ja investeeringute tegemisele, eelkõige rohe- ja digipööret edendavate reformide ja investeeringute tegemisele, et muuta liikmesriikide majandus vastupidavamaks. Samuti aitab see tugevdada riigi rahandust ning hoogustada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis, parandada territoriaalset ühtekuuluvust liidus ja toetada Euroopa sotsiaalõiguste samba jätkuvat rakendamist. 30. juunil 2022 ajakohastati vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikele 2 rahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust. |
| --- | --- |

(1)

19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (3) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu (edaspidi „rahastu“). Rahastust antakse liikmesriikidele rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. Kooskõlas Euroopa poolaasta prioriteetidega aitab rahastu kaasa majanduslikule ja kaasavale taastumisele ning kestlike ja majanduskasvu soodustavate reformide ja investeeringute tegemisele, eelkõige rohe- ja digipööret edendavate reformide ja investeeringute tegemisele, et muuta liikmesriikide majandus vastupidavamaks. Samuti aitab see tugevdada riigi rahandust ning hoogustada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis, parandada territoriaalset ühtekuuluvust liidus ja toetada Euroopa sotsiaalõiguste samba jätkuvat rakendamist. 30. juunil 2022 ajakohastati vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikele 2 rahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.

| (2) | 22. novembril 2022 võttis komisjon vastu 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2023) algust. 23. märtsil 2023 kiitis Euroopa Ülemkogu heaks 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid, mis on koondunud konkurentsivõimelise kestlikkuse nelja mõõtme ümber. 22. novembril 2022 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka 2023. aasta häiremehhanismi aruande, milles nimetati Ungarit ühe liikmesriigina, kus võib esineda tasakaalustamatus või kus võib esineda oht selle tekkimiseks. Seetõttu on põhjalik analüüs vajalik. Komisjon võttis vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2023. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. Nõukogu võttis 16. mail 2023 vastu euroala majanduspoliitikat käsitleva soovituse (4) (edaspidi „2023. aasta euroala käsitlev soovitus“) ja 13. märtsil 2023 ühise tööhõivearuande. |
| --- | --- |

(2)

22. novembril 2022 võttis komisjon vastu 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2023) algust. 23. märtsil 2023 kiitis Euroopa Ülemkogu heaks 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid, mis on koondunud konkurentsivõimelise kestlikkuse nelja mõõtme ümber. 22. novembril 2022 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka 2023. aasta häiremehhanismi aruande, milles nimetati Ungarit ühe liikmesriigina, kus võib esineda tasakaalustamatus või kus võib esineda oht selle tekkimiseks. Seetõttu on põhjalik analüüs vajalik. Komisjon võttis vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2023. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. Nõukogu võttis 16. mail 2023 vastu euroala majanduspoliitikat käsitleva soovituse (4) (edaspidi „2023. aasta euroala käsitlev soovitus“) ja 13. märtsil 2023 ühise tööhõivearuande.

| (3) | Kuigi liidu riikide majandus on olnud märkimisväärselt vastupidav, avaldab geopoliitiline kontekst jätkuvalt negatiivset mõju. Kuna liit toetab kindlalt Ukrainat, keskendutakse liidu majandus- ja sotsiaalpoliitika tegevuskavas sellele, et vähendada lühiajalises perspektiivis energiašokkide negatiivset mõju nii haavatavatele leibkondadele kui ka ettevõtetele ning jätkata jõupingutusi, et viia ellu rohe- ja digipööre, toetada kestlikku ja kaasavat majanduskasvu, tagada makromajanduslik stabiilsus ja suurendada vastupidavust keskpikas perspektiivis. Samuti keskendutakse selles jõuliselt liidu konkurentsivõime ja tootlikkuse suurendamisele. |
| --- | --- |

(3)

Kuigi liidu riikide majandus on olnud märkimisväärselt vastupidav, avaldab geopoliitiline kontekst jätkuvalt negatiivset mõju. Kuna liit toetab kindlalt Ukrainat, keskendutakse liidu majandus- ja sotsiaalpoliitika tegevuskavas sellele, et vähendada lühiajalises perspektiivis energiašokkide negatiivset mõju nii haavatavatele leibkondadele kui ka ettevõtetele ning jätkata jõupingutusi, et viia ellu rohe- ja digipööre, toetada kestlikku ja kaasavat majanduskasvu, tagada makromajanduslik stabiilsus ja suurendada vastupidavust keskpikas perspektiivis. Samuti keskendutakse selles jõuliselt liidu konkurentsivõime ja tootlikkuse suurendamisele.

| (4) | 1. veebruaril 2023 avaldas komisjon teatise „Rohelise kokkuleppe tööstuskava kliimaneutraalsuse ajastuks“ (edaspidi „rohelise kokkuleppe tööstuskava“). Rohelise kokkuleppe tööstuskava eesmärk on edendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet ja toetada kiiret üleminekut kliimaneutraalsusele. See täiendab Euroopa rohelise kokkuleppe ja kava „REPowerEU“ raames tehtavaid jõupingutusi. Sellega tahetakse samuti luua keskkond, mis aitaks paremini suurendada liidu tootmisvõimsust nullnetotehnoloogia ja toodete osas, mida on vaja liidu ambitsioonikate kliimaeesmärkide saavutamiseks, samuti tagada juurdepääs asjakohastele kriitilise tähtsusega toorainetele, sealhulgas mitmekesistades hankimist, kasutades parimal viisil liikmesriikide maavarasid ja maksimeerides toorainete ringlussevõttu. Rohelise kokkuleppe tööstuskava põhineb neljal sambal: prognoositav ja lihtsam õigusraamistik, kiirem juurdepääs rahastusele, oskuste edendamine ning avatud kaubandus tarneahelate vastupidavuse tagamiseks. Komisjon avaldas 16. märtsil 2023 ka teatise „ELi pikaajaline konkurentsivõime: pilk 2030. aasta järgsesse aega“, milles on esitatud üheksa üksteist tugevdavat tegurit koos eesmärgiga luua majanduskasvu soodustav õigusraamistik. Teatises seatakse poliitilised prioriteedid, mille eesmärk on aktiivselt tagada struktuursed parandused, sihipärased investeeringud ja reguleerivad meetmed liidu ja selle liikmesriikide pikaajalise konkurentsivõime edendamiseks. Allpool esitatud soovitused aitavad neid prioriteete ellu viia. |
| --- | --- |

(4)

1. veebruaril 2023 avaldas komisjon teatise „Rohelise kokkuleppe tööstuskava kliimaneutraalsuse ajastuks“ (edaspidi „rohelise kokkuleppe tööstuskava“). Rohelise kokkuleppe tööstuskava eesmärk on edendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet ja toetada kiiret üleminekut kliimaneutraalsusele. See täiendab Euroopa rohelise kokkuleppe ja kava „REPowerEU“ raames tehtavaid jõupingutusi. Sellega tahetakse samuti luua keskkond, mis aitaks paremini suurendada liidu tootmisvõimsust nullnetotehnoloogia ja toodete osas, mida on vaja liidu ambitsioonikate kliimaeesmärkide saavutamiseks, samuti tagada juurdepääs asjakohastele kriitilise tähtsusega toorainetele, sealhulgas mitmekesistades hankimist, kasutades parimal viisil liikmesriikide maavarasid ja maksimeerides toorainete ringlussevõttu. Rohelise kokkuleppe tööstuskava põhineb neljal sambal: prognoositav ja lihtsam õigusraamistik, kiirem juurdepääs rahastusele, oskuste edendamine ning avatud kaubandus tarneahelate vastupidavuse tagamiseks. Komisjon avaldas 16. märtsil 2023 ka teatise „ELi pikaajaline konkurentsivõime: pilk 2030. aasta järgsesse aega“, milles on esitatud üheksa üksteist tugevdavat tegurit koos eesmärgiga luua majanduskasvu soodustav õigusraamistik. Teatises seatakse poliitilised prioriteedid, mille eesmärk on aktiivselt tagada struktuursed parandused, sihipärased investeeringud ja reguleerivad meetmed liidu ja selle liikmesriikide pikaajalise konkurentsivõime edendamiseks. Allpool esitatud soovitused aitavad neid prioriteete ellu viia.

| (5) | 2023. aastal jätkub majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta areng kooskõlas rahastu rakendamisega. Taaste- ja vastupidavuskavade täielik rakendamine on jätkuvalt oluline Euroopa poolaasta poliitiliste prioriteetide elluviimiseks, kuna kavades käsitletakse kõiki viimastel aastatel esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019., 2020. ja 2022. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mis on läbi vaadatud või mida on ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21. |
| --- | --- |

(5)

2023. aastal jätkub majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta areng kooskõlas rahastu rakendamisega. Taaste- ja vastupidavuskavade täielik rakendamine on jätkuvalt oluline Euroopa poolaasta poliitiliste prioriteetide elluviimiseks, kuna kavades käsitletakse kõiki viimastel aastatel esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019., 2020. ja 2022. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mis on läbi vaadatud või mida on ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21.

| (6) | 27. veebruaril 2023 vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2023/435 (5) (edaspidi „REPowerEU määrus“) eesmärk on kaotada kiiresti järkjärguliselt liidu sõltuvus Venemaa fossiilkütuste impordist. See aitab tugevdada energiajulgeolekut ja mitmekesistada liidu energiavarustust ning suurendada samal ajal taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, energiasalvestusvõimsust ja energiatõhusust. REPowerEU määrus võimaldab liikmesriikidel lisada oma riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse uue REPowerEU peatüki, et rahastada olulisi reforme ja investeeringuid, mis aitavad saavutada REPowerEU eesmärke. Samuti aitavad kõnealused reformid ja investeeringud suurendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet, nagu on kirjeldatud rohelise kokkuleppe tööstuskavas, ja käsitleda energiaalaseid riigipõhiseid soovitusi, mis esitati liikmesriikidele 2022. aastal ja esitatakse neile asjakohasel juhul ka 2023. aastal. REPowerEU määrusega kehtestatakse uus tagastamatu rahalise toetuse kategooria, mille kaudu saavad liikmesriigid rahastada taaste- ja vastupidavuskavade raames uusi energiaga seotud reforme ja investeeringuid. |
| --- | --- |

(6)

27. veebruaril 2023 vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2023/435 (5) (edaspidi „REPowerEU määrus“) eesmärk on kaotada kiiresti järkjärguliselt liidu sõltuvus Venemaa fossiilkütuste impordist. See aitab tugevdada energiajulgeolekut ja mitmekesistada liidu energiavarustust ning suurendada samal ajal taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, energiasalvestusvõimsust ja energiatõhusust. REPowerEU määrus võimaldab liikmesriikidel lisada oma riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse uue REPowerEU peatüki, et rahastada olulisi reforme ja investeeringuid, mis aitavad saavutada REPowerEU eesmärke. Samuti aitavad kõnealused reformid ja investeeringud suurendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet, nagu on kirjeldatud rohelise kokkuleppe tööstuskavas, ja käsitleda energiaalaseid riigipõhiseid soovitusi, mis esitati liikmesriikidele 2022. aastal ja esitatakse neile asjakohasel juhul ka 2023. aastal. REPowerEU määrusega kehtestatakse uus tagastamatu rahalise toetuse kategooria, mille kaudu saavad liikmesriigid rahastada taaste- ja vastupidavuskavade raames uusi energiaga seotud reforme ja investeeringuid.

| (7) | 8. märtsil 2023 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse eelarvepoliitika suunised 2024. aastaks (edaspidi „8. märtsi 2023. aasta teatis“). Selle eesmärk on toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon tuletas meelde, et stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamine lõpetatakse 2023. aasta lõpus. Komisjon kutsus üles kohaldama 2023.–2024. aastal eelarvepoliitikat, mis tagab võla jätkusuutlikkuse keskpikas perspektiivis ja suurendab kestlikul viisil potentsiaalset majanduskasvu, ning kutsus liikmesriike üles määrama oma 2023. aasta stabiilsus- ja lähenemisprogrammides kindlaks, kuidas eelarvekavadega tagatakse keskpikas perspektiivis eelarvepuudujäägi aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse 3 % sisemajanduse koguproduktist (edaspidi „SKP“) järgimine ning võla usutav ja pidev vähendamine või selle hoidmine usaldusväärsel tasemel. Komisjon kutsus samuti liikmesriike üles kaotama järk-järgult riiklikud eelarvemeetmed, mis on kehtestatud leibkondade ja ettevõtete kaitsmiseks energiahinnašoki eest, ja alustama kõige vähem suunatud meetmetest. Komisjon märkis, et kui uue energiahinnasurve tõttu on vaja toetusmeetmeid pikendada, peaksid liikmesriikide sellised meetmed olema paremini suunatud haavatavatele leibkondadele ja ettevõtetele. Komisjon teatas, et eelarvesoovitused tuleks kvantifitseerida ja diferentseerida. Lisaks, nagu on kavandatud komisjoni 9. novembri 2022. aasta teatises ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniste kohta, sõnastatakse eelarvesoovitused esmaste netokulude põhjal. Komisjon soovitas, et kõik liikmesriigid jätkavad riiklikult rahastatavaid investeeringuid ning tagavad rahastu ning muude liidu vahendite tõhusa kasutamise, eelkõige seoses rohe- ja digipöördega ning vastupidavuseesmärkidega. Komisjon märkis, et teeb nõukogule ettepaneku, et kehtivate õigusnormide kohased ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal. |
| --- | --- |

(7)

8. märtsil 2023 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse eelarvepoliitika suunised 2024. aastaks (edaspidi „8. märtsi 2023. aasta teatis“). Selle eesmärk on toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon tuletas meelde, et stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamine lõpetatakse 2023. aasta lõpus. Komisjon kutsus üles kohaldama 2023.–2024. aastal eelarvepoliitikat, mis tagab võla jätkusuutlikkuse keskpikas perspektiivis ja suurendab kestlikul viisil potentsiaalset majanduskasvu, ning kutsus liikmesriike üles määrama oma 2023. aasta stabiilsus- ja lähenemisprogrammides kindlaks, kuidas eelarvekavadega tagatakse keskpikas perspektiivis eelarvepuudujäägi aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse 3 % sisemajanduse koguproduktist (edaspidi „SKP“) järgimine ning võla usutav ja pidev vähendamine või selle hoidmine usaldusväärsel tasemel. Komisjon kutsus samuti liikmesriike üles kaotama järk-järgult riiklikud eelarvemeetmed, mis on kehtestatud leibkondade ja ettevõtete kaitsmiseks energiahinnašoki eest, ja alustama kõige vähem suunatud meetmetest. Komisjon märkis, et kui uue energiahinnasurve tõttu on vaja toetusmeetmeid pikendada, peaksid liikmesriikide sellised meetmed olema paremini suunatud haavatavatele leibkondadele ja ettevõtetele. Komisjon teatas, et eelarvesoovitused tuleks kvantifitseerida ja diferentseerida. Lisaks, nagu on kavandatud komisjoni 9. novembri 2022. aasta teatises ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniste kohta, sõnastatakse eelarvesoovitused esmaste netokulude põhjal. Komisjon soovitas, et kõik liikmesriigid jätkavad riiklikult rahastatavaid investeeringuid ning tagavad rahastu ning muude liidu vahendite tõhusa kasutamise, eelkõige seoses rohe- ja digipöördega ning vastupidavuseesmärkidega. Komisjon märkis, et teeb nõukogule ettepaneku, et kehtivate õigusnormide kohased ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal.

| (8) | 26. aprillil 2023 esitas komisjon seadusandlikud ettepanekud liidu majanduse juhtimise eeskirjade põhjalikuks reformimiseks. Ettepanekute põhieesmärk on parandada valitsemissektori võla jätkusuutlikkust ning edendada reformide ja investeeringute kaudu kõigis liikmesriikides kestlikku ja kaasavat majanduskasvu. Komisjon soovib ettepanekutega suurendada riikide isevastutust, lihtsustada raamistikku ja keskenduda enam keskpikale perioodile, millega kaasneb tõhus ja ühtsem täitmise tagamine. ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniseid käsitlevate nõukogu 14. märtsi 2023. aasta järelduste kohaselt on eesmärk viia seadusandlik töö lõpule 2023. aastal. |
| --- | --- |

(8)

26. aprillil 2023 esitas komisjon seadusandlikud ettepanekud liidu majanduse juhtimise eeskirjade põhjalikuks reformimiseks. Ettepanekute põhieesmärk on parandada valitsemissektori võla jätkusuutlikkust ning edendada reformide ja investeeringute kaudu kõigis liikmesriikides kestlikku ja kaasavat majanduskasvu. Komisjon soovib ettepanekutega suurendada riikide isevastutust, lihtsustada raamistikku ja keskenduda enam keskpikale perioodile, millega kaasneb tõhus ja ühtsem täitmise tagamine. ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniseid käsitlevate nõukogu 14. märtsi 2023. aasta järelduste kohaselt on eesmärk viia seadusandlik töö lõpule 2023. aastal.

| (9) | 11. mail 2021 esitas Ungari vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas sätestatud hindamissuunistega. 15. detsembril 2022 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse, millega kiidetakse heaks Ungari taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnang (6). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Ungari on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjaomased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud. |
| --- | --- |

(9)

11. mail 2021 esitas Ungari vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas sätestatud hindamissuunistega. 15. detsembril 2022 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse, millega kiidetakse heaks Ungari taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnang (6). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Ungari on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjaomased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud.

| (10) | 2. mail 2023 esitas Ungari oma 2023. aasta riikliku reformikava ja oma 2023. aasta lähenemisprogrammi kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 8 lõikega 1. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2023. aasta riiklik reformikava ka Ungari kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava täitmisel tehtud edusammude kohta. 1. juunil 2023 jõustus uus kohtusüsteemi seadus. |
| --- | --- |

(10)

2. mail 2023 esitas Ungari oma 2023. aasta riikliku reformikava ja oma 2023. aasta lähenemisprogrammi kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 8 lõikega 1. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2023. aasta riiklik reformikava ka Ungari kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava täitmisel tehtud edusammude kohta. 1. juunil 2023 jõustus uus kohtusüsteemi seadus.

| (11) | 24. mail 2023 avaldas komisjon Ungari kohta 2023. aasta riigiaruande. Selles hinnati Ungari edusamme nõukogu poolt aastatel 2019–2022 vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti kokkuvõte sellest, kuidas Ungari on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Kõnealuse analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega. Samuti hinnati Ungari edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kestliku arengu eesmärkide saavutamisel. |
| --- | --- |

(11)

24. mail 2023 avaldas komisjon Ungari kohta 2023. aasta riigiaruande. Selles hinnati Ungari edusamme nõukogu poolt aastatel 2019–2022 vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti kokkuvõte sellest, kuidas Ungari on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Kõnealuse analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega. Samuti hinnati Ungari edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

| (12) | Komisjon tegi määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Ungari kohta põhjaliku analüüsi ja avaldas selle tulemused 24. mail 2023. Komisjon jõudis järeldusele, et Ungaris esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Ennekõike on kasvanud väga suure hinnasurve ning väliste ja valitsemissektori rahastamisvajadustega seotud haavatavused, mis on praegu märkimisväärsed. Inflatsioon on oluliselt kiirenenud ja ei näita veel aeglustumise märke. Juhul kui inflatsioon püsib tempokana pikema aja jooksul, võib see kulude konkurentsivõimet veelgi vähendada ja rahastamiskulud võivad püsida suurena. Jooksevkonto praegune suur puudujääk suurenes oluliselt 2022. aasta kõrgete energiahindade tõttu ja lühiajaline välisvõlg on kasvanud. Jooksevkonto olukorra paranemine 2023. ja 2024. aastal sõltub energiahindade languse eeldatavast jätkumisest; sellest hoolimata püsib jooksevkonto puudujääk prognooside kohaselt nii 2023. kui ka 2024. aastal märkimisvääne. Jooksevkonto dünaamika seisukohast on oluline majanduse suur energiamahukus. Valitsemissektori eelarve puudujääk on olnud suur, tulenedes ainult osaliselt poliitilistest meetmetest pandeemiale ja energiakriisile reageerimiseks, ja selle arvele saab kirjutada suure osa majanduse võetud välislaenudest. Valitsemissektori võla suhe SKPsse on tänu SKP tuntavale nominaalkasvule vähenenud, kuid selle võib küsitavaks muuta majandustegevuse aeglustumine ja suure puudujäägi püsimine. 2021. aastast on kasvanud riigi laenukasutuse kulutused ja valitsus seisab silmitsi üha suureneva intressikoormusega, samas kui võlatähtajad on veel suhteliselt kaugel. Viie aasta jooksul kahekordistusid eluasemete hinnad, kuid hinnatõus peatus 2022. aasta lõpus. Sellest hoolimata tundub nominaalhindade märkimisväärne langus vähetõenäoline, arvestades leibkondade väikest võlakoormust, aga samuti praegust suurt inflatsiooni. Kindlakstehtud haavatavusi on suurendanud poliitiline ebajärjekindlus. Selleks et tagada eelarve ja välispositsiooni kestlikkus ning vastata inimeste ootustele, on ülimalt oluline tõhusalt koordineeritav ja selgelt piiritletud makromajanduspoliitika, mis tugineb kindlale institutsioonilisele poliitikaraamistikule. Eelduste kohaselt aitab Ungari taaste- ja vastupidavuskavasse kuuluvate struktuurireformide õigeaegne ja täielik rakendamine vähendada makromajanduslikku haavatavust ning toetab majanduskasvu ja kohandamist keskpikal perioodil. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon tegi määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Ungari kohta põhjaliku analüüsi ja avaldas selle tulemused 24. mail 2023. Komisjon jõudis järeldusele, et Ungaris esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Ennekõike on kasvanud väga suure hinnasurve ning väliste ja valitsemissektori rahastamisvajadustega seotud haavatavused, mis on praegu märkimisväärsed. Inflatsioon on oluliselt kiirenenud ja ei näita veel aeglustumise märke. Juhul kui inflatsioon püsib tempokana pikema aja jooksul, võib see kulude konkurentsivõimet veelgi vähendada ja rahastamiskulud võivad püsida suurena. Jooksevkonto praegune suur puudujääk suurenes oluliselt 2022. aasta kõrgete energiahindade tõttu ja lühiajaline välisvõlg on kasvanud. Jooksevkonto olukorra paranemine 2023. ja 2024. aastal sõltub energiahindade languse eeldatavast jätkumisest; sellest hoolimata püsib jooksevkonto puudujääk prognooside kohaselt nii 2023. kui ka 2024. aastal märkimisvääne. Jooksevkonto dünaamika seisukohast on oluline majanduse suur energiamahukus. Valitsemissektori eelarve puudujääk on olnud suur, tulenedes ainult osaliselt poliitilistest meetmetest pandeemiale ja energiakriisile reageerimiseks, ja selle arvele saab kirjutada suure osa majanduse võetud välislaenudest. Valitsemissektori võla suhe SKPsse on tänu SKP tuntavale nominaalkasvule vähenenud, kuid selle võib küsitavaks muuta majandustegevuse aeglustumine ja suure puudujäägi püsimine. 2021. aastast on kasvanud riigi laenukasutuse kulutused ja valitsus seisab silmitsi üha suureneva intressikoormusega, samas kui võlatähtajad on veel suhteliselt kaugel. Viie aasta jooksul kahekordistusid eluasemete hinnad, kuid hinnatõus peatus 2022. aasta lõpus. Sellest hoolimata tundub nominaalhindade märkimisväärne langus vähetõenäoline, arvestades leibkondade väikest võlakoormust, aga samuti praegust suurt inflatsiooni. Kindlakstehtud haavatavusi on suurendanud poliitiline ebajärjekindlus. Selleks et tagada eelarve ja välispositsiooni kestlikkus ning vastata inimeste ootustele, on ülimalt oluline tõhusalt koordineeritav ja selgelt piiritletud makromajanduspoliitika, mis tugineb kindlale institutsioonilisele poliitikaraamistikule. Eelduste kohaselt aitab Ungari taaste- ja vastupidavuskavasse kuuluvate struktuurireformide õigeaegne ja täielik rakendamine vähendada makromajanduslikku haavatavust ning toetab majanduskasvu ja kohandamist keskpikal perioodil.

| (13) | Eurostati kinnitatud andmete kohaselt vähenes Ungari valitsemissektori eelarvepuudujääk 7,1 %-lt SKPst 2021. aastal 6,2 %-le SKPst 2022. aastal, samas kui valitsemissektori võlg vähenes 76,6 %-lt SKPst 2021. aasta lõpus 73,3 %-le SKPst 2022. aasta lõpus. 24. mail 2023 avaldas komisjon aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Kõnealuses aruandes arutati Ungari eelarveseisundit, kuna 2022. aastal ületas riigi valitsemissektori eelarvepuudujääk aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst. Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägikriteerium ei ole täidetud. Kooskõlas 8. märtsi 2023. aasta teatisega ei teinud komisjon ettepanekut algatada 2023. aasta kevadel uued ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused. Seejärel märkis komisjon, et teeb nõukogule ettepaneku, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal. Ungari peaks seda arvesse võtma oma 2023. aasta eelarve täitmisel ja 2024. aasta eelarve koostamisel. |
| --- | --- |

(13)

Eurostati kinnitatud andmete kohaselt vähenes Ungari valitsemissektori eelarvepuudujääk 7,1 %-lt SKPst 2021. aastal 6,2 %-le SKPst 2022. aastal, samas kui valitsemissektori võlg vähenes 76,6 %-lt SKPst 2021. aasta lõpus 73,3 %-le SKPst 2022. aasta lõpus. 24. mail 2023 avaldas komisjon aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Kõnealuses aruandes arutati Ungari eelarveseisundit, kuna 2022. aastal ületas riigi valitsemissektori eelarvepuudujääk aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst. Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägikriteerium ei ole täidetud. Kooskõlas 8. märtsi 2023. aasta teatisega ei teinud komisjon ettepanekut algatada 2023. aasta kevadel uued ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused. Seejärel märkis komisjon, et teeb nõukogule ettepaneku, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal. Ungari peaks seda arvesse võtma oma 2023. aasta eelarve täitmisel ja 2024. aasta eelarve koostamisel.

| (14) | Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud eelarvepoliitilised meetmed, mis on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. 2022. aastal hõlmasid sellised tulusid vähendavad eelarvepoliitilised meetmed kütuseaktsiisi alandamist, samas kui sellised kulusid suurendavad eelarvepoliitilised meetmed hõlmasid toetusi kommunaalettevõtjatele elamutes tarbitava energia hinna ülempiiride tõttu kantud kahju eest ja abikavasid energiamahukatele ettevõtetele. Osaliselt tasakaalustasid nende meetmete kulu uued maksud energiatootjate ja -tarnijate ootamatult kasumilt, ennekõike ajutine maks Brenti ja Urals nafta hinnavahelt, ajutine maks energiatarnijate tulult ja ajutine kaevandusloa tasu suurendamine. Komisjoni hinnangul oli kõnealuste meetmete eelarveline netokulu 2022. aastal 1,0 % SKPst. Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud ka Ukraina põgenike ajutise kaitsega seotud eelarvekulud, mis olid 2022. aastal hinnanguliselt 0,1 % SKPst. Samal ajal vähenesid COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete hinnangulised kulud 1,9 %-lt SKPst 2021. aastal 0,1 %-le SKPst 2022. aastal. |
| --- | --- |

(14)

Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud eelarvepoliitilised meetmed, mis on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. 2022. aastal hõlmasid sellised tulusid vähendavad eelarvepoliitilised meetmed kütuseaktsiisi alandamist, samas kui sellised kulusid suurendavad eelarvepoliitilised meetmed hõlmasid toetusi kommunaalettevõtjatele elamutes tarbitava energia hinna ülempiiride tõttu kantud kahju eest ja abikavasid energiamahukatele ettevõtetele. Osaliselt tasakaalustasid nende meetmete kulu uued maksud energiatootjate ja -tarnijate ootamatult kasumilt, ennekõike ajutine maks Brenti ja Urals nafta hinnavahelt, ajutine maks energiatarnijate tulult ja ajutine kaevandusloa tasu suurendamine. Komisjoni hinnangul oli kõnealuste meetmete eelarveline netokulu 2022. aastal 1,0 % SKPst. Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud ka Ukraina põgenike ajutise kaitsega seotud eelarvekulud, mis olid 2022. aastal hinnanguliselt 0,1 % SKPst. Samal ajal vähenesid COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete hinnangulised kulud 1,9 %-lt SKPst 2021. aastal 0,1 %-le SKPst 2022. aastal.

| (15) | 18. juunil 2021 soovitas nõukogu Ungaril (7) säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas rahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud. |
| --- | --- |

(15)

18. juunil 2021 soovitas nõukogu Ungaril (7) säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas rahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud.

| (16) | Komisjoni hinnangul oli eelarvepoliitika (8) 2022. aastal toetav (– 0,4 % SKPst), nagu nõukogu soovitas. Nagu nõukogu soovitas, jätkas Ungari majanduse taastamise toetamist rahastust rahastatavate investeeringutega. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatud kulude maht oli 2022. aastal 1,5 % SKPst (2021. aastal 2,1 % SKPst). Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatud kulude vähenemine 2022. aastal oli tingitud Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vähesemast kasutamisest. Riiklikult rahastatavad investeeringud andsid eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,2 protsendipunkti (9). Seega ei säilitanud Ungari riiklikult rahastatavaid investeeringuid, kuigi nõukogu oli seda soovitanud. Samal ajal andis riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,6 protsendipunkti. Seega hoidis Ungari riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasvu piisavalt kontrolli all. |
| --- | --- |

(16)

Komisjoni hinnangul oli eelarvepoliitika (8) 2022. aastal toetav (– 0,4 % SKPst), nagu nõukogu soovitas. Nagu nõukogu soovitas, jätkas Ungari majanduse taastamise toetamist rahastust rahastatavate investeeringutega. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatud kulude maht oli 2022. aastal 1,5 % SKPst (2021. aastal 2,1 % SKPst). Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatud kulude vähenemine 2022. aastal oli tingitud Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vähesemast kasutamisest. Riiklikult rahastatavad investeeringud andsid eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,2 protsendipunkti (9). Seega ei säilitanud Ungari riiklikult rahastatavaid investeeringuid, kuigi nõukogu oli seda soovitanud. Samal ajal andis riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,6 protsendipunkti. Seega hoidis Ungari riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasvu piisavalt kontrolli all.

| (17) | 2023. aasta lähenemisprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2023. aastal ja pärast seda soodsam kui komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis märgitud. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2023. aastal 1,5 % ja 2024. aastal 4,0 %. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv sellega võrreldes väiksem – 2023. aastal 0,5 % ja 2024. aastal 2,8 % –, peamiselt tulenevalt eeldusest, et eratarbimine kasvab vähem, mis on tingitud nominaalpalkade eeldatavast väiksemast tõusust ja veidi kõrgemast töötuse määrast. Lisaks sellele prognoosib komisjoni valitsemissektori tarbimise ja netoekspordi väiksemat kasvu. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohane SKP nominaalkasv on prognoosiperioodil väiksem, seda tulenevalt SKP eeldatavast väiksemast kasvust ja SKP deflaatorist. |
| --- | --- |

(17)

2023. aasta lähenemisprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2023. aastal ja pärast seda soodsam kui komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis märgitud. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2023. aastal 1,5 % ja 2024. aastal 4,0 %. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv sellega võrreldes väiksem – 2023. aastal 0,5 % ja 2024. aastal 2,8 % –, peamiselt tulenevalt eeldusest, et eratarbimine kasvab vähem, mis on tingitud nominaalpalkade eeldatavast väiksemast tõusust ja veidi kõrgemast töötuse määrast. Lisaks sellele prognoosib komisjoni valitsemissektori tarbimise ja netoekspordi väiksemat kasvu. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohane SKP nominaalkasv on prognoosiperioodil väiksem, seda tulenevalt SKP eeldatavast väiksemast kasvust ja SKP deflaatorist.

| (18) | Valitsus prognoosib oma 2023. aasta lähenemisprogrammis, et valitsemissektori eelarve puudujääk väheneb 2023. aastal 3,9 %-le SKPst. 2023. aastal toimuv vähenemine kajastab ennekõike suuremat maksutulu, mille tingib kiire inflatsioon ning ajutised ootamatult kasumilt võetavad ja valdkondlikud maksud, mille mahuks hinnatakse 2023. aastal 1,5 % SKPst. 2023. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 73,3 %-lt SKPst 2022. aasta lõpus 69,7 %-le SKPst 2023. aasta lõpus. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarvepuudujääk 2023. aastal 4,0 % SKPst. See on kooskõlas 2023. aasta lähenemisprogrammis prognoositud eelarvepuudujäägiga. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2023. aasta lõpus kõrgem (70,7 %). Erinevus tuleneb komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohasest väiksemast SKP kasvust ja SKP deflaatorist. |
| --- | --- |

(18)

Valitsus prognoosib oma 2023. aasta lähenemisprogrammis, et valitsemissektori eelarve puudujääk väheneb 2023. aastal 3,9 %-le SKPst. 2023. aastal toimuv vähenemine kajastab ennekõike suuremat maksutulu, mille tingib kiire inflatsioon ning ajutised ootamatult kasumilt võetavad ja valdkondlikud maksud, mille mahuks hinnatakse 2023. aastal 1,5 % SKPst. 2023. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 73,3 %-lt SKPst 2022. aasta lõpus 69,7 %-le SKPst 2023. aasta lõpus. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarvepuudujääk 2023. aastal 4,0 % SKPst. See on kooskõlas 2023. aasta lähenemisprogrammis prognoositud eelarvepuudujäägiga. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2023. aasta lõpus kõrgem (70,7 %). Erinevus tuleneb komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohasest väiksemast SKP kasvust ja SKP deflaatorist.

| (19) | 2023. aastal peaksid valitsemissektori eelarvepositsiooni jätkuvalt mõjutama eelarvemeetmed, mida on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. Need hõlmavad 2022. aastast pikendatud meetmeid, ennekõike toetusi kommunaalettevõtjatele elamutes tarbitava energia hinna ülempiiride tõttu kantud kahju eest ja abikavasid energiamahukatele ettevõtetele. Osaliselt tasakaalustavad nende meetmete kulu endiselt maksud energiatarnijate ootamatult kasumilt. Neid tulusid arvesse võttes on komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt toetusmeetmete eelarveline netokulu 2023. aastal 1,2 % SKPst (10). 2023. aasta meetmed ei näi olevat suunatud kõige haavatavamatele leibkondadele või ettevõtetele ning enamik neist ei säilita täielikult hinnasignaali energianõudluse vähendamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks. Seega puuduvad suunatud toetusmeetmed, mida nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovituse (11) järgimise hindamisel arvesse võtta. |
| --- | --- |

(19)

2023. aastal peaksid valitsemissektori eelarvepositsiooni jätkuvalt mõjutama eelarvemeetmed, mida on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. Need hõlmavad 2022. aastast pikendatud meetmeid, ennekõike toetusi kommunaalettevõtjatele elamutes tarbitava energia hinna ülempiiride tõttu kantud kahju eest ja abikavasid energiamahukatele ettevõtetele. Osaliselt tasakaalustavad nende meetmete kulu endiselt maksud energiatarnijate ootamatult kasumilt. Neid tulusid arvesse võttes on komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt toetusmeetmete eelarveline netokulu 2023. aastal 1,2 % SKPst (10). 2023. aasta meetmed ei näi olevat suunatud kõige haavatavamatele leibkondadele või ettevõtetele ning enamik neist ei säilita täielikult hinnasignaali energianõudluse vähendamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks. Seega puuduvad suunatud toetusmeetmed, mida nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovituse (11) järgimise hindamisel arvesse võtta.

| (20) | Oma 12. juuli 2022 soovituses soovitas nõukogu Ungaril võtta meetmeid, tagamaks 2023. aastal, et riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv on kooskõlas üldiselt neutraalse eelarvepoliitikaga, (12) võttes arvesse jätkuvat ajutist ja sihipärast toetust leibkondadele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Ungari peaks olema valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Samuti soovitati Ungaril suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades rahastut ja muid liidu vahendeid. |
| --- | --- |

(20)

Oma 12. juuli 2022 soovituses soovitas nõukogu Ungaril võtta meetmeid, tagamaks 2023. aastal, et riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv on kooskõlas üldiselt neutraalse eelarvepoliitikaga, (12) võttes arvesse jätkuvat ajutist ja sihipärast toetust leibkondadele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Ungari peaks olema valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Samuti soovitati Ungaril suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades rahastut ja muid liidu vahendeid.

| (21) | Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika 2023. aastal kiire inflatsiooni tingimustes pärssiv (+ 4,2 % SKPst). See järgneb 2022. aasta ekspansiivsele eelarvepoliitikale (– 0,4 % SKPst). Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) peaks andma 2023. aastal eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 2,2 % SKPst. Seega on riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude prognoositud kasv nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitusega kooskõlas. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulude maht on prognoosi kohaselt 2023. aastal 2,3 % SKPst, samas kui riiklikult rahastatavad investeeringud annavad prognoosi kohaselt eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,6 protsendipunkti (13). Seega kavatseb Ungari rahastada täiendavaid investeeringuid rahastust ja muudest liidu vahenditest, kuigi ta ei säilita prognoosi kohaselt riiklikult rahastatavaid investeeringuid. Ungari kavatseb rahastada avaliku sektori investeeringuid rohe-ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse – kavas on arendada elektrivõrku, uuendada linnalähedasi raudteevõrke, toetada elumajadele paigaldatavate päikesepaneelide kasutamist, varustada sülearvutitega põhi- ja keskkooli klasside õpetajad ja õpilased ja võtta meetmeid tervishoiu digiüleminekuks, mida rahastatakse rahastust ja muudest liidu vahenditest. |
| --- | --- |

(21)

Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika 2023. aastal kiire inflatsiooni tingimustes pärssiv (+ 4,2 % SKPst). See järgneb 2022. aasta ekspansiivsele eelarvepoliitikale (– 0,4 % SKPst). Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) peaks andma 2023. aastal eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 2,2 % SKPst. Seega on riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude prognoositud kasv nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitusega kooskõlas. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulude maht on prognoosi kohaselt 2023. aastal 2,3 % SKPst, samas kui riiklikult rahastatavad investeeringud annavad prognoosi kohaselt eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,6 protsendipunkti (13). Seega kavatseb Ungari rahastada täiendavaid investeeringuid rahastust ja muudest liidu vahenditest, kuigi ta ei säilita prognoosi kohaselt riiklikult rahastatavaid investeeringuid. Ungari kavatseb rahastada avaliku sektori investeeringuid rohe-ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse – kavas on arendada elektrivõrku, uuendada linnalähedasi raudteevõrke, toetada elumajadele paigaldatavate päikesepaneelide kasutamist, varustada sülearvutitega põhi- ja keskkooli klasside õpetajad ja õpilased ja võtta meetmeid tervishoiu digiüleminekuks, mida rahastatakse rahastust ja muudest liidu vahenditest.

| (22) | 2023. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk 2024. aastal vähenema 2,9 %-le SKPst. 2024. aasta vähenemine kajastab ennekõike valitsemissektori kogukulude märkimisväärselt vähenenud osakaalu SKPs, ennekõike mis puudutab kapitali kogumahutusi põhivarasse, vahetarbimist ja hüvitisi töötajatele. Vastavalt 2023. aasta lähenemisprogrammile prognoositakse, et valitsemissektori võla suhe SKPsse väheneb 2024. aasta lõpus 66,7 %-le. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk moodustab 2024. aastal 4,4 % SKPst. See on rohkem kui 2023. aasta lähenemisprogrammis kavandatud puudujääk, peamiselt tulenevalt suurematest eeldatavatest kulutustest kapitali kogumahutustele põhivarasse – kooskõlas viimaste suundumustega – ja suuremast vahetarbimisest, mille tingib endiselt kestev inflatsioonisurve. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2024. aasta lõpuks kõrgem (71,1 %). |
| --- | --- |

(22)

2023. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk 2024. aastal vähenema 2,9 %-le SKPst. 2024. aasta vähenemine kajastab ennekõike valitsemissektori kogukulude märkimisväärselt vähenenud osakaalu SKPs, ennekõike mis puudutab kapitali kogumahutusi põhivarasse, vahetarbimist ja hüvitisi töötajatele. Vastavalt 2023. aasta lähenemisprogrammile prognoositakse, et valitsemissektori võla suhe SKPsse väheneb 2024. aasta lõpus 66,7 %-le. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk moodustab 2024. aastal 4,4 % SKPst. See on rohkem kui 2023. aasta lähenemisprogrammis kavandatud puudujääk, peamiselt tulenevalt suurematest eeldatavatest kulutustest kapitali kogumahutustele põhivarasse – kooskõlas viimaste suundumustega – ja suuremast vahetarbimisest, mille tingib endiselt kestev inflatsioonisurve. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2024. aasta lõpuks kõrgem (71,1 %).

| (23) | 2023. aasta lähenemisprogrammis nähakse ette mõne energiatoetusmeetme järkjärguline kaotamine 2024. aastal. Komisjoni praegusel hinnangul on energiatoetusmeetmete netokulu 2024. aastal 0,4 % SKPst, võrreldes 1,2 %ga SKPst 2023. aastal. Need hinnangud sõltuvad eeldusest, et energiahinnad ei tõuse uuesti. Energiatoetusemeetmed, mis peaksid praeguste kavade kohaselt 2024. aastal kehtima jääma, ei näi olevat suunatud haavatavatele leibkondadele või ettevõtetele. Need ei säilita täielikult hinnasignaali energianõudluse vähendamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks. |
| --- | --- |

(23)

2023. aasta lähenemisprogrammis nähakse ette mõne energiatoetusmeetme järkjärguline kaotamine 2024. aastal. Komisjoni praegusel hinnangul on energiatoetusmeetmete netokulu 2024. aastal 0,4 % SKPst, võrreldes 1,2 %ga SKPst 2023. aastal. Need hinnangud sõltuvad eeldusest, et energiahinnad ei tõuse uuesti. Energiatoetusemeetmed, mis peaksid praeguste kavade kohaselt 2024. aastal kehtima jääma, ei näi olevat suunatud haavatavatele leibkondadele või ettevõtetele. Need ei säilita täielikult hinnasignaali energianõudluse vähendamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks.

| (24) | Määrusega (EÜ) nr 1466/97 on seatud struktuurse eelarvepositsiooni iga-aastase parandamise sihtmärgiks 0,5 % SKPst, (14) et liikuda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas. Võttes arvesse riigi rahanduse jätkusuutlikkuse kaalutlusi ja vajadust vähendada eelarvepuudujääki allapoole aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst, oleks komisjoni hinnangul asjakohane parandada struktuurset eelarvepositsiooni 2024. aastal vähemalt 0,5 % SKPst. Sellise paranemise tagamiseks ning kooskõlas komisjoni metoodikaga ei tohiks riiklikult rahastatavate esmaste netokulude (15) kasv 2024. aastal ületada 4,4 %, nagu on kajastatud käesolevas soovituses. See aitab vähendada ka alusinflatsiooni, mis on liidu keskmisest tunduvalt kiirem ja võib püsimise korral pärssida konkurentsivõimet, ning kaitsta välispositsiooni. Samal ajal tuleks ülejäänud energiatoetusmeetmed (komisjoni praeguse hinnangu kohaselt 1,2 % SKPst 2023. aastal) sõltuvalt energiaturu suundumustest järk-järgult kaotada, alustades kõige vähem suunatud meetmetest, ning sellest tulenevat kokkuhoidu tuleks kasutada valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamiseks. Komisjoni hinnangute kohaselt tooks see kaasa esmaste netokulude kasvu, mis on väiksem kui 2024. aastaks soovitatud. |
| --- | --- |

(24)

Määrusega (EÜ) nr 1466/97 on seatud struktuurse eelarvepositsiooni iga-aastase parandamise sihtmärgiks 0,5 % SKPst, (14) et liikuda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas. Võttes arvesse riigi rahanduse jätkusuutlikkuse kaalutlusi ja vajadust vähendada eelarvepuudujääki allapoole aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst, oleks komisjoni hinnangul asjakohane parandada struktuurset eelarvepositsiooni 2024. aastal vähemalt 0,5 % SKPst. Sellise paranemise tagamiseks ning kooskõlas komisjoni metoodikaga ei tohiks riiklikult rahastatavate esmaste netokulude (15) kasv 2024. aastal ületada 4,4 %, nagu on kajastatud käesolevas soovituses. See aitab vähendada ka alusinflatsiooni, mis on liidu keskmisest tunduvalt kiirem ja võib püsimise korral pärssida konkurentsivõimet, ning kaitsta välispositsiooni. Samal ajal tuleks ülejäänud energiatoetusmeetmed (komisjoni praeguse hinnangu kohaselt 1,2 % SKPst 2023. aastal) sõltuvalt energiaturu suundumustest järk-järgult kaotada, alustades kõige vähem suunatud meetmetest, ning sellest tulenevat kokkuhoidu tuleks kasutada valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamiseks. Komisjoni hinnangute kohaselt tooks see kaasa esmaste netokulude kasvu, mis on väiksem kui 2024. aastaks soovitatud.

| (25) | Eeldades, et poliitikat ei muudeta, prognoositakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et riiklikult rahastatavad esmased netokulud kasvavad 2024. aastal 7,0 %, mis on soovitatud kasvumäärast rohkem. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis ette nähtud kohandus on väiksem kui energiatoetusmeetmete täielikust kaotamisest saadav kokkuhoid; selle põhjuseks on suuremad kulutused vahetarbimisele ja kapitali kogumahutustele põhivarasse ning ajutiste ootamatult kasumilt võetavate ja valdkondlike maksude eeldatav järkjärguline kaotamine. |
| --- | --- |

(25)

Eeldades, et poliitikat ei muudeta, prognoositakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et riiklikult rahastatavad esmased netokulud kasvavad 2024. aastal 7,0 %, mis on soovitatud kasvumäärast rohkem. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis ette nähtud kohandus on väiksem kui energiatoetusmeetmete täielikust kaotamisest saadav kokkuhoid; selle põhjuseks on suuremad kulutused vahetarbimisele ja kapitali kogumahutustele põhivarasse ning ajutiste ootamatult kasumilt võetavate ja valdkondlike maksude eeldatav järkjärguline kaotamine.

| (26) | 2023. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaksid valitsemissektori investeeringud vähenema 5,1 %-lt SKPst 2023. aastal 3,7 %-le SKPst 2024. aastal. Väiksemates investeeringutes kajastuvad väiksemad riiklikult rahastatud investeeringud ja väiksemad liidu rahastatavad investeeringud. |
| --- | --- |

(26)

2023. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaksid valitsemissektori investeeringud vähenema 5,1 %-lt SKPst 2023. aastal 3,7 %-le SKPst 2024. aastal. Väiksemates investeeringutes kajastuvad väiksemad riiklikult rahastatud investeeringud ja väiksemad liidu rahastatavad investeeringud.

| (27) | 2023. aasta lähenemisprogrammis on esitatud keskpika perioodi eelarvekava aastani 2027. 2023. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk järk-järgult vähenema ja jõudma 2025. aastal 1,9 %-le, 2026. aastal 1,4 %-le ja 2027. aastal 0,9 %-le SKPst. Valitsemissektori eelarvepuudujääk peaks seega jääma programmiperioodi jooksul alla 3 % SKPst. 2023. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 66,7 %-lt SKPst 2024. aasta lõpus 56,3 %-le SKPst 2027. aasta lõpuks. |
| --- | --- |

(27)

2023. aasta lähenemisprogrammis on esitatud keskpika perioodi eelarvekava aastani 2027. 2023. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk järk-järgult vähenema ja jõudma 2025. aastal 1,9 %-le, 2026. aastal 1,4 %-le ja 2027. aastal 0,9 %-le SKPst. Valitsemissektori eelarvepuudujääk peaks seega jääma programmiperioodi jooksul alla 3 % SKPst. 2023. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 66,7 %-lt SKPst 2024. aasta lõpus 56,3 %-le SKPst 2027. aasta lõpuks.

| (28) | Raha-, eelarve- ja majandusarengupoliitiliselt reageeriti viimastele majanduse ees seisvatele probleemidele koordineerimata viisil, mis vähendas üldise poliitilise reageerimise tulemuslikkust. Rahapoliitikat hakati karmistama 2021. aastal, kuid ekspansiivne eelarvepoliitika jätkus veel ka 2022. aasta alguses. Alates 2021. aastast kehtestati leibkondade ostujõu säilitamiseks mitu ajutist poliitikameedet, millel puudus konkreetne siht ning mis seisnesid hindade ja intressimäärade ülempiiris ja eelarve seisukohast kulukates energiatoetustes. Hinnalagi kehtestati mootorikütustele ja teatavatele põhitoiduainetele. Intressimäära ülempiir kehtestati muutuva intressimääraga hüpoteeklaenude, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antud laenude ning suurte pangahoiuste puhul. Enamik neist meetmetest aegub 2023. aastal. Peamiselt on nende meetmete kulu suuremate kaudsete maksude näol kandnud ettevõtted ja finantssektor ning nende moonutav mõju on andnud oma panuse omamaise toodangu vähenemisse ja selliste toodete kallinemisse, mida hinnalaed otseselt ei puuduta. Lisaks sellele ei ole need lasknud nõudlusel takistamatult uue majanduskeskkonnaga kohaneda. Majandusarengupoliitika on tuginenud subsideeritud laenukavadele, et aidata ettevõtetel majandusšokkidega kohaneda. 2023. aasta veebruaris käivitati mahukas subsideeritud ja fikseeritud intressimääradega laenukava, et toetada tõusvate energiahindadega silmitsi seisvaid ettevõtteid. Hinna- ja intressilaed ning subsideeritud laenud on töötanud vastu rahapoliitilistele jõupingutustele inflatsiooni vähendamiseks, muu hulgas vähendades keskpanga vahendite tulemuslikkust. Euroopa Keskpank on leidnud, et teatavad reguleerivad meetmed – sealhulgas pangahoiuste intressimäärade ülempiir – takistavad tulemuslikku rahapoliitikat. |
| --- | --- |

(28)

Raha-, eelarve- ja majandusarengupoliitiliselt reageeriti viimastele majanduse ees seisvatele probleemidele koordineerimata viisil, mis vähendas üldise poliitilise reageerimise tulemuslikkust. Rahapoliitikat hakati karmistama 2021. aastal, kuid ekspansiivne eelarvepoliitika jätkus veel ka 2022. aasta alguses. Alates 2021. aastast kehtestati leibkondade ostujõu säilitamiseks mitu ajutist poliitikameedet, millel puudus konkreetne siht ning mis seisnesid hindade ja intressimäärade ülempiiris ja eelarve seisukohast kulukates energiatoetustes. Hinnalagi kehtestati mootorikütustele ja teatavatele põhitoiduainetele. Intressimäära ülempiir kehtestati muutuva intressimääraga hüpoteeklaenude, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antud laenude ning suurte pangahoiuste puhul. Enamik neist meetmetest aegub 2023. aastal. Peamiselt on nende meetmete kulu suuremate kaudsete maksude näol kandnud ettevõtted ja finantssektor ning nende moonutav mõju on andnud oma panuse omamaise toodangu vähenemisse ja selliste toodete kallinemisse, mida hinnalaed otseselt ei puuduta. Lisaks sellele ei ole need lasknud nõudlusel takistamatult uue majanduskeskkonnaga kohaneda. Majandusarengupoliitika on tuginenud subsideeritud laenukavadele, et aidata ettevõtetel majandusšokkidega kohaneda. 2023. aasta veebruaris käivitati mahukas subsideeritud ja fikseeritud intressimääradega laenukava, et toetada tõusvate energiahindadega silmitsi seisvaid ettevõtteid. Hinna- ja intressilaed ning subsideeritud laenud on töötanud vastu rahapoliitilistele jõupingutustele inflatsiooni vähendamiseks, muu hulgas vähendades keskpanga vahendite tulemuslikkust. Euroopa Keskpank on leidnud, et teatavad reguleerivad meetmed – sealhulgas pangahoiuste intressimäärade ülempiir – takistavad tulemuslikku rahapoliitikat.

| (29) | Eelarve nõrk planeerimine ja täitmine on suurendanud eelarvepoliitika kaldumist ekspansiivsusesse ning mänginud seega rolli paljudes Ungari praegustes makromajanduslikes probleemides. 2016. aastast peale on aastaeelarve väga varase vastuvõtmise tõttu vähenenud makromajanduslike ja eelarveprognooside kvaliteet. Mitmed eelarve paindlikkust käsitlevad eeskirjad ja suured eelarvereservid võimaldasid suuremaid kaalutlusõigusel põhinevaid kulusid, mis süvendas eelarvepoliitika protsüklilisust. Üksikjuhtumipõhised kuluotsused tehti sageli eelarveaasta lõpus või võeti need aasta jooksul vastu valitsuse dekreetidega, kohaldamata piisavat parlamentaarset järelevalvet ja konsulteerimata avalikkusega, mis omakorda vähendas eelarve läbipaistvust. Riiklik eelarveraamistik ei ole ära hoidnud suurt eelarvepuudujääki, kuna riiklike eelarve-eeskirjade koostamisel on esinenud vajakajäämisi, sealhulgas protsüklilise iseloomuga võlareegel, keskpika perioodi eelarvekava nõrk täitmise tagamine – mille tõhusust vähendavad veelgi nn ohuolukorra režiimi erisätted – ning riikliku eelarvenõukogu piiratud roll ja vahendid. Riikliku eelarvenõukogu piiratud volitused ja vahendid vähendavad selle võimalusi juhtida tulemuslikult avalikku arutelu eelarveküsimuste teemal. |
| --- | --- |

(29)

Eelarve nõrk planeerimine ja täitmine on suurendanud eelarvepoliitika kaldumist ekspansiivsusesse ning mänginud seega rolli paljudes Ungari praegustes makromajanduslikes probleemides. 2016. aastast peale on aastaeelarve väga varase vastuvõtmise tõttu vähenenud makromajanduslike ja eelarveprognooside kvaliteet. Mitmed eelarve paindlikkust käsitlevad eeskirjad ja suured eelarvereservid võimaldasid suuremaid kaalutlusõigusel põhinevaid kulusid, mis süvendas eelarvepoliitika protsüklilisust. Üksikjuhtumipõhised kuluotsused tehti sageli eelarveaasta lõpus või võeti need aasta jooksul vastu valitsuse dekreetidega, kohaldamata piisavat parlamentaarset järelevalvet ja konsulteerimata avalikkusega, mis omakorda vähendas eelarve läbipaistvust. Riiklik eelarveraamistik ei ole ära hoidnud suurt eelarvepuudujääki, kuna riiklike eelarve-eeskirjade koostamisel on esinenud vajakajäämisi, sealhulgas protsüklilise iseloomuga võlareegel, keskpika perioodi eelarvekava nõrk täitmise tagamine – mille tõhusust vähendavad veelgi nn ohuolukorra režiimi erisätted – ning riikliku eelarvenõukogu piiratud roll ja vahendid. Riikliku eelarvenõukogu piiratud volitused ja vahendid vähendavad selle võimalusi juhtida tulemuslikult avalikku arutelu eelarveküsimuste teemal.

| (30) | Viimase kümnendi jooksul on eluasemete hinnad Ungaris oluliselt tõusnud, olemasolevaid elamuid aga on endiselt piiratud arvul. Hiljutisele hinnatõusule on aidanud kaasa mitte kõige paremini suunatud toetused koduostuks, kuna need olid kättesaadavad ka suurema sissetulekuga leibkondadele, kes juba omasid üht eluaset. Samamoodi ei ole sihtotstarbelised elamuehitusele mõeldud subsiidiumid, sealhulgas toetused, subsideeritud laenud ja käibemaksu soodusmäärad. |
| --- | --- |

(30)

Viimase kümnendi jooksul on eluasemete hinnad Ungaris oluliselt tõusnud, olemasolevaid elamuid aga on endiselt piiratud arvul. Hiljutisele hinnatõusule on aidanud kaasa mitte kõige paremini suunatud toetused koduostuks, kuna need olid kättesaadavad ka suurema sissetulekuga leibkondadele, kes juba omasid üht eluaset. Samamoodi ei ole sihtotstarbelised elamuehitusele mõeldud subsiidiumid, sealhulgas toetused, subsideeritud laenud ja käibemaksu soodusmäärad.

| (31) | Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks. Ungari teatas vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 14 lõikele 6 oma kavatsusest taotleda rahastust kuni 6 600 000 000 eurot täiendavat laenutoetust. Taaste- ja vastupidavuskava kiire rakendamine on ülimalt oluline, tulenevalt aastani 2026 kehtiva rahastu ajutisest iseloomust. Niisama tähtis on, et Ungari tagaks taaste- ja vastupidavuskavas võetud kohustuste täitmiseks küllaldase haldussuutlikkuse. Uue REPowerEU peatüki kiire lisamine taaste- ja vastupidavuskavasse võimaldab rahastada täiendavaid reforme ja investeeringuid, et toetada Ungari strateegilisi eesmärke energia ja rohepöörde vallas. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline ja tulemuslik kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest. Ungari taaste- ja vastupidavuskava rakendamine on märkimisväärselt viibinud, kuna nõukogu rakendusotsus, millega kiidetakse heaks Ungari taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnang, võeti vastu hilinemisega, 2022. aasta detsembris. Taaste- ja vastupidavuskava kiireks ja järjepidevaks rakendamiseks oleks vaja saavutada 27 eesmärki, mis on seotud kohtute sõltumatuse suurendamisega ning liidu finantshuvide kaitse tagamisega. Enne kui need eesmärgid on täielikult ja nõuetekohaselt saavutatud, ei ole taaste- ja vastupidavuskava raames võimalik väljamakseid teha. Ungarile REPowerEU raames antava toetuse summa on 701,6 miljonit eurot. Ungari kavatseb kasutada REPowerEU toetust ja täiendavat laenu energiaga seotud investeeringuteks. |
| --- | --- |

(31)

Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks. Ungari teatas vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 14 lõikele 6 oma kavatsusest taotleda rahastust kuni 6 600 000 000 eurot täiendavat laenutoetust. Taaste- ja vastupidavuskava kiire rakendamine on ülimalt oluline, tulenevalt aastani 2026 kehtiva rahastu ajutisest iseloomust. Niisama tähtis on, et Ungari tagaks taaste- ja vastupidavuskavas võetud kohustuste täitmiseks küllaldase haldussuutlikkuse. Uue REPowerEU peatüki kiire lisamine taaste- ja vastupidavuskavasse võimaldab rahastada täiendavaid reforme ja investeeringuid, et toetada Ungari strateegilisi eesmärke energia ja rohepöörde vallas. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline ja tulemuslik kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest. Ungari taaste- ja vastupidavuskava rakendamine on märkimisväärselt viibinud, kuna nõukogu rakendusotsus, millega kiidetakse heaks Ungari taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnang, võeti vastu hilinemisega, 2022. aasta detsembris. Taaste- ja vastupidavuskava kiireks ja järjepidevaks rakendamiseks oleks vaja saavutada 27 eesmärki, mis on seotud kohtute sõltumatuse suurendamisega ning liidu finantshuvide kaitse tagamisega. Enne kui need eesmärgid on täielikult ja nõuetekohaselt saavutatud, ei ole taaste- ja vastupidavuskava raames võimalik väljamakseid teha. Ungarile REPowerEU raames antava toetuse summa on 701,6 miljonit eurot. Ungari kavatseb kasutada REPowerEU toetust ja täiendavat laenu energiaga seotud investeeringuteks.

| (32) | Komisjon kiitis 2022. aastal heaks kõik Ungari ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid. Ühtekuuluvuspoliitika programmide kiire rakendamine vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga, sealhulgas REPowerEU peatükiga, on esmatähtis, et viia Ungaris ellu rohe- ja digipööre, suurendada majanduslikku ja sotsiaalset vastupidavust ning tagada tasakaalustatud territoriaalne areng. |
| --- | --- |

(32)

Komisjon kiitis 2022. aastal heaks kõik Ungari ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid. Ühtekuuluvuspoliitika programmide kiire rakendamine vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga, sealhulgas REPowerEU peatükiga, on esmatähtis, et viia Ungaris ellu rohe- ja digipööre, suurendada majanduslikku ja sotsiaalset vastupidavust ning tagada tasakaalustatud territoriaalne areng.

| (33) | Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas ning ühtekuuluvuspoliitika programmides käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Ungari silmitsi mitmete muude probleemidega, mis on seotud vaesusega, konkurentsiga tööturul teenuste valdkonnas ja energiaga. |
| --- | --- |

(33)

Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas ning ühtekuuluvuspoliitika programmides käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Ungari silmitsi mitmete muude probleemidega, mis on seotud vaesusega, konkurentsiga tööturul teenuste valdkonnas ja energiaga.

| (34) | Ehkki üldised vaesusnäitajad on viimase kümnendi jooksul paranenud, on teatavate ebasoodsas olukorras olevate rühmade (nagu väikese sissetulekuga leibkonnad, lapsed, puuetega isikud, romad ja keskustest kaugetes maa-asulates elavad inimesed) suhteline olukord halvenenud. Tõsise materiaalse ja sotsiaalse puuduse määr on üks kõrgemaid liidus ja piirkondade vahel on märkimisväärsed erinevused. Eriti kõrge on see laste ja romade puhul. Ebasoodsas olukorras olevatel rühmadel on raskusi juurdepääsul nõuetekohasele sotsiaalabile, haridusele ning tervishoiu- ja tööotsimisteenustele. Stabiilse sissetulekuta leibkondade sotsiaalne turvavõrk üha nõrgeneb. Maksusüsteem on madalamapalgalistele töötajatele ebaproportsionaalselt koormav. Väikese sissetulekuga leibkondade peamised sissetulekuallikad ei ole viimase kümnendi jooksul sammu pidanud elukallidusega. Miinimumsissetuleku piisavuse määr on üks madalamaid liidus. Hiljutine energia ja toiduainete hindade tõus on väikese sissetulekuga isikute jaoks ebaproportsionaalselt koormav, samas kui toetusmeetmed ei ole enamasti sihtotstarbelised. Hiljutise sotsiaalkaitset puudutavate normide muudatusega vähendati riigi vastutust sotsiaalkaitse pakkumise eest. |
| --- | --- |

(34)

Ehkki üldised vaesusnäitajad on viimase kümnendi jooksul paranenud, on teatavate ebasoodsas olukorras olevate rühmade (nagu väikese sissetulekuga leibkonnad, lapsed, puuetega isikud, romad ja keskustest kaugetes maa-asulates elavad inimesed) suhteline olukord halvenenud. Tõsise materiaalse ja sotsiaalse puuduse määr on üks kõrgemaid liidus ja piirkondade vahel on märkimisväärsed erinevused. Eriti kõrge on see laste ja romade puhul. Ebasoodsas olukorras olevatel rühmadel on raskusi juurdepääsul nõuetekohasele sotsiaalabile, haridusele ning tervishoiu- ja tööotsimisteenustele. Stabiilse sissetulekuta leibkondade sotsiaalne turvavõrk üha nõrgeneb. Maksusüsteem on madalamapalgalistele töötajatele ebaproportsionaalselt koormav. Väikese sissetulekuga leibkondade peamised sissetulekuallikad ei ole viimase kümnendi jooksul sammu pidanud elukallidusega. Miinimumsissetuleku piisavuse määr on üks madalamaid liidus. Hiljutine energia ja toiduainete hindade tõus on väikese sissetulekuga isikute jaoks ebaproportsionaalselt koormav, samas kui toetusmeetmed ei ole enamasti sihtotstarbelised. Hiljutise sotsiaalkaitset puudutavate normide muudatusega vähendati riigi vastutust sotsiaalkaitse pakkumise eest.

| (35) | Tööhõivemäär on suhteliselt kõrge, kuid teatavatel ebasoodsas olukorras olevatel rühmadel (nagu romad, väheste oskustega isikud, hoolduskohustustega naised ja puuetega inimesed) on raskusi avatud tööturule sisenemisel tulenevalt puudustest hariduse, koolituse ja sotsiaalabisüsteemide ning tööotsijatele mõeldud tugistruktuuride vallas. Väheste oskustega isikute, romade ja puuetega inimeste tööhõivelõhe püsib endiselt suur. Üks viiest tasustatavat tööd otsivast naisest jääb tööturult välja kohustuse tõttu kanda hoolt laste või puuetega ülalpeetavate eest. Hüvitised ja tulemuslike aktiivsete tööturumeetmete kättesaadavus ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele on ebapiisav. Töötushüvitise kestus on kolm kuud, samas kui 2022. aasta tööjõu-uuringu andmete kohaselt oli töötuse kestus keskmiselt 9,4 kuud. Kümnest töötuna registreeritud isikust neli ei saa hüvitist. Pikk keskmine registreerimisaeg annab tunnistust probleemidest riiklike tööturuasutuste suutlikkuse vallas. Väheste põhioskustega tööotsijate osakaal on rohkem kui kahekordne võrreldes riigi keskmisega. Õppetegevuses osalevate täiskasvanute osakaal on endiselt madal, eriti väheste oskustega isikute ja töötute hulgas. |
| --- | --- |

(35)

Tööhõivemäär on suhteliselt kõrge, kuid teatavatel ebasoodsas olukorras olevatel rühmadel (nagu romad, väheste oskustega isikud, hoolduskohustustega naised ja puuetega inimesed) on raskusi avatud tööturule sisenemisel tulenevalt puudustest hariduse, koolituse ja sotsiaalabisüsteemide ning tööotsijatele mõeldud tugistruktuuride vallas. Väheste oskustega isikute, romade ja puuetega inimeste tööhõivelõhe püsib endiselt suur. Üks viiest tasustatavat tööd otsivast naisest jääb tööturult välja kohustuse tõttu kanda hoolt laste või puuetega ülalpeetavate eest. Hüvitised ja tulemuslike aktiivsete tööturumeetmete kättesaadavus ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele on ebapiisav. Töötushüvitise kestus on kolm kuud, samas kui 2022. aasta tööjõu-uuringu andmete kohaselt oli töötuse kestus keskmiselt 9,4 kuud. Kümnest töötuna registreeritud isikust neli ei saa hüvitist. Pikk keskmine registreerimisaeg annab tunnistust probleemidest riiklike tööturuasutuste suutlikkuse vallas. Väheste põhioskustega tööotsijate osakaal on rohkem kui kahekordne võrreldes riigi keskmisega. Õppetegevuses osalevate täiskasvanute osakaal on endiselt madal, eriti väheste oskustega isikute ja töötute hulgas.

| (36) | Sotsiaaldialoog on üks nõrgemaid liidus ja selle olukord on hiljuti veelgi halvenenud. Põhiline kolmepoolne organ täidab peamiselt teabejagamis- ja konsultatsioonifoorumi rolli ja sellel ei ole ametlikku õigusraamistikku ning puudub sisuline dialoog, välja arvatud miinimumpalkade kindlaksmääramise teemal. Ehkki õpetajate nappus kujutab enesest üha suurenevat probleemi, piiratakse uute õigusnormidega õpetajate õigusi kollektiivseteks aktsioonideks ja suurendatakse tööandjate võimalusi vallandada tagasiulatuvalt õpetajaid, kes näitavad töötingimuste vastu protesteerimisel üles kodanikuallumatust. Hiljutised reformid, mis võeti ette ilma vastavate ametiühingutega sisulist dialoogi pidamata, mõjutasid negatiivselt tervishoiutöötajate töötingimusi ja vähendasid nende esindatust. |
| --- | --- |

(36)

Sotsiaaldialoog on üks nõrgemaid liidus ja selle olukord on hiljuti veelgi halvenenud. Põhiline kolmepoolne organ täidab peamiselt teabejagamis- ja konsultatsioonifoorumi rolli ja sellel ei ole ametlikku õigusraamistikku ning puudub sisuline dialoog, välja arvatud miinimumpalkade kindlaksmääramise teemal. Ehkki õpetajate nappus kujutab enesest üha suurenevat probleemi, piiratakse uute õigusnormidega õpetajate õigusi kollektiivseteks aktsioonideks ja suurendatakse tööandjate võimalusi vallandada tagasiulatuvalt õpetajaid, kes näitavad töötingimuste vastu protesteerimisel üles kodanikuallumatust. Hiljutised reformid, mis võeti ette ilma vastavate ametiühingutega sisulist dialoogi pidamata, mõjutasid negatiivselt tervishoiutöötajate töötingimusi ja vähendasid nende esindatust.

| (37) | Hiljuti on avalik võim sekkunud mitme turu tegevusse, mis on vähendanud õiguskindlust. Selline sekkumine üldiselt takistas või piiras liidust pärinevaid ja välisinvesteeringuid teatud turgudel, andes praktikas võimaluse ettevõtete ostuks riigi omanduses olevatele ettevõtetele või valitsusega tihedaid sidemeid omavatele äriühingutele. Samuti kahjustab kõnealune sekkumine tõsiselt ühtse turu ja õigusriigi põhimõtet, vähendades võimalusi kestlikuks majanduskasvuks. Näiteks saab konkreetsetele äriühingutele ja tegevusvaldkondadele osaks diskrimineeriv kohtlemine, rakendades spetsiaalselt väljatöötatud makse, hinna ülempiire ning lühikese etteteatamise ja eelneva konsulteerimiseta kehtestatavaid norme. 2020. aastast on valitsus kasutanud selliste meetmete võtmiseks ka oma erakorralisi volitusi, mis tal on nn ohuolukorra raames. Valdkondlikest maksudest saadakse märkimisväärset eelarvetulu. Näiteks kehtestas valitsus hiljuti reguleeritud hinnalae ja 90 % suuruse kasumimaksu tsemendi ja keraamiliste materjalide tootmisele. Tegu on tööstusharudega, kus välisomanduse määr on kõrge. 2022. aasta detsembris suurendas valitsus järsku kindlustuse ja ravimifirmade makse. Pankadele kehtestati paindlike hüpoteeklaenude määrade ülempiir, mis mõjutas nende laenuandmissuutlikkust ja kasumlikkust. Tarbetu surve avaldamiseks teatavatele ettevõtetele, eriti jaemüügi ja transpordi vallas, on kasutatud valikulisi ja meelevaldseid halduskontrolle, trahve ja lubade andmisest keeldumist. Tundub, et valitsuse meelevaldsete sammude vastu puuduvad tulemuslikud vastumeetmed. Jaemüügisektor seisab endiselt silmitsi ettearvamatute õigusnormidega. Rohkem kui 400 ruutmeeri suuruste kaupluste avamisloa saamise või muutmise tingimused ei tundu olevat läbipaistvad ja kohtuliku kontrolli kättesaadavus on küsitav. Jaemüügisektoris kehtiv maks koormab ebaproportsionaalselt suuremaid ettevõtteid, mille peakorter ei asu Ungaris. Valitsus kasutab sageli oma volitusi, et vabastada tehinguid ühinemiskontrollist.
  Selliste tehingute mõju majandusele, konkurentsile ja ühtsele turule ei hinnata. Kõnealuste vabastuste kriteeriumid ei ole läbipaistvalt esitatud ja puudub ametlik menetlus nende kriteeriumide või otsuse enda vaidlustamiseks. Sellise sekkumise tulemusena on välisomanduse arvelt suurenenud riigi või riigisõbralike kodumaiste omanike osalus panganduse, telekommunikatsiooni, meedia ning tele- ja raadiohäälingu valdkonnas. Valitsuse liikmete teadete kohaselt võib samasuguseid tehinguid oodata kindlustus-, jaemüügi- ja transpordisektoris, eriti mis puudutab Budapesti lennujaama. Välismaise kapitali ja oskusteabe vähenenud kohalolu, eriti sellistes suure lisaväärtusega sektorites nagu pangandus ja telekommunikatsioon, seab ohtu Ungari võimalused tootlikkuse kasvuks ja innovatsiooniks. |
| --- | --- |

(37)

Hiljuti on avalik võim sekkunud mitme turu tegevusse, mis on vähendanud õiguskindlust. Selline sekkumine üldiselt takistas või piiras liidust pärinevaid ja välisinvesteeringuid teatud turgudel, andes praktikas võimaluse ettevõtete ostuks riigi omanduses olevatele ettevõtetele või valitsusega tihedaid sidemeid omavatele äriühingutele. Samuti kahjustab kõnealune sekkumine tõsiselt ühtse turu ja õigusriigi põhimõtet, vähendades võimalusi kestlikuks majanduskasvuks. Näiteks saab konkreetsetele äriühingutele ja tegevusvaldkondadele osaks diskrimineeriv kohtlemine, rakendades spetsiaalselt väljatöötatud makse, hinna ülempiire ning lühikese etteteatamise ja eelneva konsulteerimiseta kehtestatavaid norme. 2020. aastast on valitsus kasutanud selliste meetmete võtmiseks ka oma erakorralisi volitusi, mis tal on nn ohuolukorra raames. Valdkondlikest maksudest saadakse märkimisväärset eelarvetulu. Näiteks kehtestas valitsus hiljuti reguleeritud hinnalae ja 90 % suuruse kasumimaksu tsemendi ja keraamiliste materjalide tootmisele. Tegu on tööstusharudega, kus välisomanduse määr on kõrge. 2022. aasta detsembris suurendas valitsus järsku kindlustuse ja ravimifirmade makse. Pankadele kehtestati paindlike hüpoteeklaenude määrade ülempiir, mis mõjutas nende laenuandmissuutlikkust ja kasumlikkust. Tarbetu surve avaldamiseks teatavatele ettevõtetele, eriti jaemüügi ja transpordi vallas, on kasutatud valikulisi ja meelevaldseid halduskontrolle, trahve ja lubade andmisest keeldumist. Tundub, et valitsuse meelevaldsete sammude vastu puuduvad tulemuslikud vastumeetmed. Jaemüügisektor seisab endiselt silmitsi ettearvamatute õigusnormidega. Rohkem kui 400 ruutmeeri suuruste kaupluste avamisloa saamise või muutmise tingimused ei tundu olevat läbipaistvad ja kohtuliku kontrolli kättesaadavus on küsitav. Jaemüügisektoris kehtiv maks koormab ebaproportsionaalselt suuremaid ettevõtteid, mille peakorter ei asu Ungaris. Valitsus kasutab sageli oma volitusi, et vabastada tehinguid ühinemiskontrollist.

Selliste tehingute mõju majandusele, konkurentsile ja ühtsele turule ei hinnata. Kõnealuste vabastuste kriteeriumid ei ole läbipaistvalt esitatud ja puudub ametlik menetlus nende kriteeriumide või otsuse enda vaidlustamiseks. Sellise sekkumise tulemusena on välisomanduse arvelt suurenenud riigi või riigisõbralike kodumaiste omanike osalus panganduse, telekommunikatsiooni, meedia ning tele- ja raadiohäälingu valdkonnas. Valitsuse liikmete teadete kohaselt võib samasuguseid tehinguid oodata kindlustus-, jaemüügi- ja transpordisektoris, eriti mis puudutab Budapesti lennujaama. Välismaise kapitali ja oskusteabe vähenenud kohalolu, eriti sellistes suure lisaväärtusega sektorites nagu pangandus ja telekommunikatsioon, seab ohtu Ungari võimalused tootlikkuse kasvuks ja innovatsiooniks.

| (38) | Ungari energiaallikate jaotuses domineerivad nafta ja gaas: kumbki kujutab enesest umbes kolmandikku üldisest energiakasutusest. Tuumaenergia ja taastuvate energiaallikate osakaal on vastavalt 15 % ja ligikaudu 14 %. Ungari sõltub endiselt suuresti Venemaa fossiilkütustest, samuti tuumaenergiast, ja riigi jõupingutused sõltuvuse vähendamiseks Venemaast on aeglased. Kolm neljandikku gaasitarbimisest riigis katab import Venemaalt. 2021. aastal kirjutas Ungari alla pikaajalisele gaasitarnelepingule Gazpromiga ja 2023. aasta aprillis lepiti kokku selle muudatuses seoses täiendavate koguste võimalusega. Sõltuvuse vähendamiseks Venemaa fossiilkütustest on vaja märkimisväärseid lisameetmeid; eriti oluline on süvendada koostööd naaberriikidega – sealhulgas vajaduse korral taristu vallas –, et tagada fossiilkütuste alternatiivsete allikate kättesaadavus. Elektrifitseerimine ja kavandatavad investeeringud energiamahukatesse tööstusharudesse suurendavad vajadust elektritootmise järele. Ehkki päikeseenergia tootmisvõimsus on viimastel aastatel märkimisväärselt suurenenud, on taastuvenergia tootmisvõimsus endiselt üks väiksemaid liidus. Tuuleparkide ehitamine on peatatud ja eelduste kohaselt alustatakse seda uuesti pärast õiguslike piirangute kaotamist. Maapõueenergia on alakasutatud. Sageli muutuv õiguskeskkond tingib mitmeid probleeme taastuvenergia arendamisel. Lisaks sellele on tõsine kitsaskoht taastuvate energiaallikate elektrivõrku ühendamisel võrgu piiratud võimsus, samal ajal kui paindlike lahenduste puudumine nõudluse ja pakkumise vallas ning tarbijate piiratud sõnaõigus on oluline takistus puhta ja taastuvatest energiaallikatest saadava elektri tootmise arendamisel. Kuna integratsioon liidu tasakaalustamisturule ei ole optimaalne, on käest lastud võimalus optimeerida võrku täiendava taastuvate energiaallikate võimsuse jaoks. |
| --- | --- |

(38)

Ungari energiaallikate jaotuses domineerivad nafta ja gaas: kumbki kujutab enesest umbes kolmandikku üldisest energiakasutusest. Tuumaenergia ja taastuvate energiaallikate osakaal on vastavalt 15 % ja ligikaudu 14 %. Ungari sõltub endiselt suuresti Venemaa fossiilkütustest, samuti tuumaenergiast, ja riigi jõupingutused sõltuvuse vähendamiseks Venemaast on aeglased. Kolm neljandikku gaasitarbimisest riigis katab import Venemaalt. 2021. aastal kirjutas Ungari alla pikaajalisele gaasitarnelepingule Gazpromiga ja 2023. aasta aprillis lepiti kokku selle muudatuses seoses täiendavate koguste võimalusega. Sõltuvuse vähendamiseks Venemaa fossiilkütustest on vaja märkimisväärseid lisameetmeid; eriti oluline on süvendada koostööd naaberriikidega – sealhulgas vajaduse korral taristu vallas –, et tagada fossiilkütuste alternatiivsete allikate kättesaadavus. Elektrifitseerimine ja kavandatavad investeeringud energiamahukatesse tööstusharudesse suurendavad vajadust elektritootmise järele. Ehkki päikeseenergia tootmisvõimsus on viimastel aastatel märkimisväärselt suurenenud, on taastuvenergia tootmisvõimsus endiselt üks väiksemaid liidus. Tuuleparkide ehitamine on peatatud ja eelduste kohaselt alustatakse seda uuesti pärast õiguslike piirangute kaotamist. Maapõueenergia on alakasutatud. Sageli muutuv õiguskeskkond tingib mitmeid probleeme taastuvenergia arendamisel. Lisaks sellele on tõsine kitsaskoht taastuvate energiaallikate elektrivõrku ühendamisel võrgu piiratud võimsus, samal ajal kui paindlike lahenduste puudumine nõudluse ja pakkumise vallas ning tarbijate piiratud sõnaõigus on oluline takistus puhta ja taastuvatest energiaallikatest saadava elektri tootmise arendamisel. Kuna integratsioon liidu tasakaalustamisturule ei ole optimaalne, on käest lastud võimalus optimeerida võrku täiendava taastuvate energiaallikate võimsuse jaoks.

| (39) | Ungaril on märkimisväärne energiatõhususe potentsiaal, eriti elamute puhul. 2022. aasta augustist 2023. aasta märtsini vähenes Ungari maagaasi tarbimine võrreldes eelneva viie aasta sama perioodi keskmise gaasitarbimisega 20 %, st rohkem, kui nõukogu määruses (EL) 2022/1369 (16) seatud vähendamiseesmärk 15 %, muu hulgas tulenevalt avalikus sektoris võetud meetmetest ja leibkondade suhtes kohaldatud energiahindade piirmäärade süsteemist. Ungaril soovitatakse jätkata jõupingutusi gaasinõudluse ajutiseks vähendamiseks kuni 31. märtsini 2024, vastavalt nõukogu määrusele (EL) 2023/706 (17). Hoolimata hiljutistest muudatustest ei võimalda reguleeritud energiahindade süsteem siiski endiselt hinnasignaalide nõuetekohast toimimist ning küllaldaste stiimulite loomist energiasäästuks. Hinnalagesid kohaldatakse ühtviisi kõigi leibkondade suhtes. Subsideeritud reguleeritud hindu võimaldatakse ka suure sissetulekuga leibkondadele, samas kui väikese sissetulekuga pered elavad sageli vähem energiatõhusates elamutes. Nii haavatavate leibkondade toetamise kui ka energiasäästu saavutamise seisukohast oleksid väikese sissetulekuga leibkondadele suunatud kavad tõhusamad. |
| --- | --- |

(39)

Ungaril on märkimisväärne energiatõhususe potentsiaal, eriti elamute puhul. 2022. aasta augustist 2023. aasta märtsini vähenes Ungari maagaasi tarbimine võrreldes eelneva viie aasta sama perioodi keskmise gaasitarbimisega 20 %, st rohkem, kui nõukogu määruses (EL) 2022/1369 (16) seatud vähendamiseesmärk 15 %, muu hulgas tulenevalt avalikus sektoris võetud meetmetest ja leibkondade suhtes kohaldatud energiahindade piirmäärade süsteemist. Ungaril soovitatakse jätkata jõupingutusi gaasinõudluse ajutiseks vähendamiseks kuni 31. märtsini 2024, vastavalt nõukogu määrusele (EL) 2023/706 (17). Hoolimata hiljutistest muudatustest ei võimalda reguleeritud energiahindade süsteem siiski endiselt hinnasignaalide nõuetekohast toimimist ning küllaldaste stiimulite loomist energiasäästuks. Hinnalagesid kohaldatakse ühtviisi kõigi leibkondade suhtes. Subsideeritud reguleeritud hindu võimaldatakse ka suure sissetulekuga leibkondadele, samas kui väikese sissetulekuga pered elavad sageli vähem energiatõhusates elamutes. Nii haavatavate leibkondade toetamise kui ka energiasäästu saavutamise seisukohast oleksid väikese sissetulekuga leibkondadele suunatud kavad tõhusamad.

| (40) | Tööjõu ja oskuste nappus rohepöörde jaoks olulistes sektorites ja kutsealadel, sealhulgas nullnetotehnoloogiate tootmine, kasutuselevõtt ja hooldamine, tekitab probleeme üleminekul nullnetomajandusele. Kvaliteetsed haridus- ja koolitussüsteemid, mis vastavad tööturu muutuvatele vajadustele, ning sihipärased täiend- ja ümberõppe meetmed on esmatähtsad, et vähendada oskuste nappust ning edendada töötajate kaasamist ja tööjõu ümberpaigutamist. Kasutamata tööjõupakkumise rakendamiseks peavad kõnealused meetmed olema kättesaadavad, eelkõige rohepöördest enim mõjutatud üksikisikutele ning sektorites ja piirkondades. 2022. aastal oli Ungaris tööjõunappus 31 ameti puhul, mis nõuavad rohepöördeks erioskusi või -teadmisi. Samal ajal on energiamahukate tööstusharude töötajate koolitustel osalemine märkimisväärselt vähenenud ja on nüüd alla liidu keskmise. |
| --- | --- |

(40)

Tööjõu ja oskuste nappus rohepöörde jaoks olulistes sektorites ja kutsealadel, sealhulgas nullnetotehnoloogiate tootmine, kasutuselevõtt ja hooldamine, tekitab probleeme üleminekul nullnetomajandusele. Kvaliteetsed haridus- ja koolitussüsteemid, mis vastavad tööturu muutuvatele vajadustele, ning sihipärased täiend- ja ümberõppe meetmed on esmatähtsad, et vähendada oskuste nappust ning edendada töötajate kaasamist ja tööjõu ümberpaigutamist. Kasutamata tööjõupakkumise rakendamiseks peavad kõnealused meetmed olema kättesaadavad, eelkõige rohepöördest enim mõjutatud üksikisikutele ning sektorites ja piirkondades. 2022. aastal oli Ungaris tööjõunappus 31 ameti puhul, mis nõuavad rohepöördeks erioskusi või -teadmisi. Samal ajal on energiamahukate tööstusharude töötajate koolitustel osalemine märkimisväärselt vähenenud ja on nüüd alla liidu keskmise.

| (41) | Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2023. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (18) kajastub esitatud soovituses 1. |
| --- | --- |

(41)

Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2023. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (18) kajastub esitatud soovituses 1.

| (42) | Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja kõnealust hinnangut, on nõukogu 2023. aasta riikliku reformikava ja 2023. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel esitatud nõukogu soovitused kajastuvad esitatud soovituses 1. Soovituses 1 osutatud poliitikameetmed aitavad leevendada väga suure hinnasurve ning väliste ja valitsemissektori rahastamisvajadustega seotud haavatavusi. Soovitused 2 ja 4 aitava kaasa soovituse 1 täitmisele, |
| --- | --- |

(42)

Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja kõnealust hinnangut, on nõukogu 2023. aasta riikliku reformikava ja 2023. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel esitatud nõukogu soovitused kajastuvad esitatud soovituses 1. Soovituses 1 osutatud poliitikameetmed aitavad leevendada väga suure hinnasurve ning väliste ja valitsemissektori rahastamisvajadustega seotud haavatavusi. Soovitused 2 ja 4 aitava kaasa soovituse 1 täitmisele,

SOOVITAB Ungaril võtta 2023. ja 2024. aastal järgmisi meetmeid.

1.

Tagada konservatiivne eelarvepoliitika, eelkõige piirates riiklikult rahastatavate esmaste netokulude nominaalset kasvu 2024. aastal kuni 4,4 %ni (19).

Säilitada riiklikult rahastatavad avaliku sektori investeeringud ning tagada rahastust antavate toetuste ja muude liidu vahendite tulemuslik kasutuselevõtt, eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks.

Jätkata pärast 2024. aastat keskpika perioodi eelarvestrateegia rakendamist, mis hõlmab järkjärgulist ja kestlikku konsolideerimist koos investeeringute ja reformidega, mis soodustavad hoogsamat kestlikku majanduskasvu, et saavutada keskpikas perspektiivis usaldusväärne eelarvepositsioon.

Jätkata makromajanduspoliitika tõhusat koordineerimist ja selget piiritlemist, et tagada eelarve ja välispositsiooni jätkusuutlikkus. Kaotada järk-järgult hindade ja intressimäärade ülempiirid, et vähendada nende moonutavat mõju ja hõlbustada rahapoliitika sujuvat üleminekut. Suunata eluasemesektori toetusmeetmed väikese sissetulekuga leibkondadele. Tugevdada keskpika perioodi eelarveraamistikku, seada aastaeelarvete koostamine vastavusse eelarveaastaga ja piirata kaalutlusõigust aastaeelarvete täitmisel.

2.

Saavutada kiirkorras nõutavad eesmärgid ja sihid seoses kohtute sõltumatuse suurendamisega ning meetmetega liidu finantshuvide kaitseks, et võimaldada oma taaste- ja vastupidavuskava kiiret ja järjepidevat rakendamist. Viia kiiresti lõpule töö kava „REPowerEU“ peatükiga, eesmärgiga alustada kiiresti selle rakendamist. Jätkata ühtekuuluvuspoliitika programmide kiiret rakendamist täielikus vastastikuses täiendavuses ning koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga.

3.

Parandada sotsiaalabisüsteemi, sealhulgas töötushüvitiste piisavust. Parandada tõhusate ja aktiivsete tööturumeetmete kättesaadavust, eriti mis puudutab kõige ebasoodsamas olukorras olevate rühmade täiendõppevõimalusi, ja tagada tõhus sotsiaaldialoog. Parandada teenuste valdkonnas õigusraamistikku ja konkurentsi, vältides valikulist ja meelevaldset haldussekkumist ning spetsiaalselt väljatöötatud normide kasutamist, millega pannakse konkreetne ettevõte teenimatult soodsasse või ebasoodsasse olukorda, tehes äritehingute puhul korrapäraselt järelevalvet konkurentsinõuete järgimise üle ja vähendades erakorraliste meetmete kasutamist rangelt vajalikuni, vastavalt ühtse turu ja õigusriigi põhimõttele.

4.

Vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest, kiirendades taastuvate energiaallikate, sealhulgas tuuleenergia, maapõueenergia ja kestliku biometaani kasutuselevõttu, ennekõike lihtsustades loamenetlusi, korraldades samal ajal korrapäraselt keskkonnamõju hindamisi ning luues toetava ja prognoositava õiguskeskkonna. Kaotada järk-järgult fossiilkütuste toetused. Reformida energiaturu tasakaalustamise ja tariifide kehtestamise eeskirju, et võimaldada kulude katmist ja võrgu optimaalset kasutamist. Uuendada vajaduse korral elektritaristut, sealhulgas võrgu ja salvestusvõimsuse vallas. Mitmekesistada fossiilkütuste importi, et vähendada oluliselt sõltuvust Venemaast, muu hulgas süvendades koostööd teiste liikmesriikidega, sealhulgas vajaduse korral taristu vallas. Suurendada energiatõhusust, ennekõike hoonetes, ja jätkata jõupingutusi üldise gaasitarbimise vähendamiseks. Korrigeerida praegust reguleeritud energiahindade süsteemi, et soodustada energia säästmist, pakkudes samal ajal sihipärast toetust väikese sissetulekuga leibkondadele. Suurendada poliitilisi jõupingutusi rohepöördeks vajalike oskuste ja pädevuste pakkumiseks ja omandamiseks.

Brüssel, 14. juuli 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

3

(4)  Nõukogu 16. mai 2023. aasta soovitus euroala majanduspoliitika kohta (ELT C 180, 23.5.2023, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. veebruari 2023. aasta määrus (EL) 2023/435, millega muudetakse määrust (EL) 2021/241 riiklike taaste- ja vastupidavuskavade REPowerEU peatükkide osas ning määrusi (EL) nr 1303/2013, (EL) 2021/1060 ja (EL) 2021/1755 ning direktiivi 2003/87/EÜ (ELT L 63, 28.2.2023, lk 1).

5

(6)  ST 15447/22; ST 15447/22 ADD 1.

6

(7)  Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitus, milles esitatakse nõukogu arvamus Ungari 2021. aasta lähenemisprogrammi kohta (ELT C 304, 29.7.2021, lk 78).

7

(8)  Eelarvepoliitikat mõõdetakse esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse rahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavaid kulusid. Üksikasjalikum teave on esitatud eelarvestatistikatabelite tekstikastis 1.

8

(9)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud andsid ekspansiivse panuse 1,7 protsendipunkti SKPst, mis tulenes valitsemissektorisse kuuluva spetsiaalse üksuse poolse gaasivarude ostutehingu mõjust.

9

(10)  See näitaja kajastab nende meetmete aastaste eelarvekulude taset, sealhulgas jooksvaid tulusid ja kulusid ning asjakohasel juhul kapitalikulumeetmeid.

10

(11)  Nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitus, milles käsitletakse Ungari 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Ungari 2022. aasta lähenemisprogrammi kohta (ELT C 334, 1.9.2022, lk 136).

11

(12)  Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on Ungari keskpika perioodi (kümne aasta keskmine) nominaalne potentsiaalne SKP kasv, mida kasutatakse eelarvepoliitika mõõtmiseks, hinnanguliselt 16,6 %.

12

(13)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma pärssiva panuse 2,2 protsendipunkti SKPst. Muude kapitalikulude suur vähenemine 2023. aastal on seotud märkimisväärse mõjuga, mis tulenes valitsemissektorisse kuuluva spetsiaalse üksuse poolsest gaasivarude ostutehingust 2022. aastal.

13

(14)  Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikkel 5 nõuab ka kohandamist rohkem kui 0,5 % SKPst liikmesriikide puhul, kelle valitsemissektori võlg ületab 60 % SKPst või kelle võla jätkusuutlikkusega seotud riskid on suuremad.

14

(15)  Esmased netokulud on riiklikult rahastatavad kulud ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta ning need ei hõlma intressikulusid ega tsüklilisi töötuskulusid.

15

(16)  Nõukogu 5. augusti 2022. aasta määrus (EL) 2022/1369, mis käsitleb gaasinõudluse vähendamise koordineeritud meetmeid (ELT L 206, 8.8.2022, lk 1).

16

(17)  Nõukogu 30. märtsi 2023. aasta määrus (EL) 2023/706, millega muudetakse määrust (EL) 2022/1369 seoses gaasinõudluse vähendamise meetmete nõudluse vähendamise perioodi pikendamisega ning nende meetmete rakendamise aruandluse ja seire tõhustamisega (ELT L 93, 31.3.2023, lk 1).

17

(18)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikele 2.

18

(19)  See vastab hinnangute kohaselt 2024. aastal struktuurse eelarvepositsiooni iga-aastasele parandamisele vähemalt 0,5 % SKPst, nagu on kirjeldatud põhjenduses 24.

19

---

| 1.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/167 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/167

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

14. juuli 2023,

milles käsitletakse Malta 2023. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Malta 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohta

(2023/C 312/18)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (2) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu (edaspidi „rahastu“). Rahastust antakse liikmesriikidele rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. Kooskõlas Euroopa poolaasta prioriteetidega aitab rahastu kaasa majanduslikule ja kaasavale taastumisele ning kestlike ja majanduskasvu soodustavate reformide ja investeeringute tegemisele, eelkõige rohe- ja digipööret edendavate reformide ja investeeringute tegemisele, et muuta liikmesriikide majandus vastupidavamaks. Samuti aitab see tugevdada riigi rahandust ning hoogustada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis, parandada territoriaalset ühtekuuluvust liidus ja toetada Euroopa sotsiaalõiguste samba jätkuvat rakendamist. 30. juunil 2022 ajakohastati vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikele 2 rahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust. |
| --- | --- |

(1)

19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (2) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu (edaspidi „rahastu“). Rahastust antakse liikmesriikidele rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. Kooskõlas Euroopa poolaasta prioriteetidega aitab rahastu kaasa majanduslikule ja kaasavale taastumisele ning kestlike ja majanduskasvu soodustavate reformide ja investeeringute tegemisele, eelkõige rohe- ja digipööret edendavate reformide ja investeeringute tegemisele, et muuta liikmesriikide majandus vastupidavamaks. Samuti aitab see tugevdada riigi rahandust ning hoogustada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis, parandada territoriaalset ühtekuuluvust liidus ja toetada Euroopa sotsiaalõiguste samba jätkuvat rakendamist. 30. juunil 2022 ajakohastati vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikele 2 rahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.

| (2) | 22. novembril 2022 võttis komisjon vastu 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2023) algust. 23. märtsil 2023 kiitis Euroopa Ülemkogu heaks 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid, mis on koondunud konkurentsivõimelise kestlikkuse nelja mõõtme ümber. 22. novembril 2022 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (3) alusel vastu ka 2023. aasta häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Maltat ühe liikmesriigina, kus võib esineda tasakaalustamatus või kus võib esineda oht selle tekkimiseks. Seetõttu ei ole põhjalik analüüs vajalik. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka arvamuse Malta 2023. aasta eelarvekava kohta. Komisjon võttis vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2023. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. Nõukogu võttis 16. mail 2023 vastu euroala majanduspoliitikat käsitleva soovituse (4) (edaspidi „2023. aasta euroala käsitlev soovitus“) ja 13. märtsil 2023 ühise tööhõivearuande. |
| --- | --- |

(2)

22. novembril 2022 võttis komisjon vastu 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2023) algust. 23. märtsil 2023 kiitis Euroopa Ülemkogu heaks 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid, mis on koondunud konkurentsivõimelise kestlikkuse nelja mõõtme ümber. 22. novembril 2022 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (3) alusel vastu ka 2023. aasta häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Maltat ühe liikmesriigina, kus võib esineda tasakaalustamatus või kus võib esineda oht selle tekkimiseks. Seetõttu ei ole põhjalik analüüs vajalik. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka arvamuse Malta 2023. aasta eelarvekava kohta. Komisjon võttis vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2023. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. Nõukogu võttis 16. mail 2023 vastu euroala majanduspoliitikat käsitleva soovituse (4) (edaspidi „2023. aasta euroala käsitlev soovitus“) ja 13. märtsil 2023 ühise tööhõivearuande.

| (3) | Kuigi liidu riikide majandus on olnud märkimisväärselt vastupidav, avaldab geopoliitiline kontekst jätkuvalt negatiivset mõju. Kuna liit toetab kindlalt Ukrainat, keskendutakse liidu majandus- ja sotsiaalpoliitika tegevuskavas sellele, et vähendada lühiajalises perspektiivis energiašokkide negatiivset mõju nii haavatavatele leibkondadele kui ka ettevõtetele ning jätkata jõupingutusi, et viia ellu rohe- ja digipööre, toetada kestlikku ja kaasavat majanduskasvu, tagada makromajanduslik stabiilsus ja suurendada vastupidavust keskpikas perspektiivis. Samuti keskendutakse selles jõuliselt liidu konkurentsivõime ja tootlikkuse suurendamisele. |
| --- | --- |

(3)

Kuigi liidu riikide majandus on olnud märkimisväärselt vastupidav, avaldab geopoliitiline kontekst jätkuvalt negatiivset mõju. Kuna liit toetab kindlalt Ukrainat, keskendutakse liidu majandus- ja sotsiaalpoliitika tegevuskavas sellele, et vähendada lühiajalises perspektiivis energiašokkide negatiivset mõju nii haavatavatele leibkondadele kui ka ettevõtetele ning jätkata jõupingutusi, et viia ellu rohe- ja digipööre, toetada kestlikku ja kaasavat majanduskasvu, tagada makromajanduslik stabiilsus ja suurendada vastupidavust keskpikas perspektiivis. Samuti keskendutakse selles jõuliselt liidu konkurentsivõime ja tootlikkuse suurendamisele.

| (4) | 1. veebruaril 2023 avaldas komisjon teatise „Rohelise kokkuleppe tööstuskava kliimaneutraalsuse ajastuks“ (edaspidi „rohelise kokkuleppe tööstuskava“). Rohelise kokkuleppe tööstuskava eesmärk on edendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet ja toetada kiiret üleminekut kliimaneutraalsusele. See täiendab Euroopa rohelise kokkuleppe ja kava „REPowerEU“ raames tehtavaid jõupingutusi. Sellega tahetakse samuti luua keskkond, mis aitaks paremini suurendada liidu tootmisvõimsust nullnetotehnoloogia ja toodete osas, mida on vaja liidu ambitsioonikate kliimaeesmärkide saavutamiseks, samuti tagada juurdepääs asjakohastele kriitilise tähtsusega toorainetele, sealhulgas mitmekesistades hankimist, kasutades parimal viisil liikmesriikide maavarasid ja maksimeerides toorainete ringlussevõttu. Rohelise kokkuleppe tööstuskava põhineb neljal sambal: prognoositav ja lihtsam õigusraamistik, kiirem juurdepääs rahastusele, oskuste edendamine ning avatud kaubandus tarneahelate vastupidavuse tagamiseks. Komisjon avaldas 16. märtsil 2023 ka teatise „ELi pikaajaline konkurentsivõime: pilk 2030. aasta järgsesse aega“, milles on esitatud üheksa üksteist tugevdavat tegurit koos eesmärgiga luua majanduskasvu soodustav õigusraamistik. Teatises seatakse poliitilised prioriteedid, mille eesmärk on aktiivselt tagada struktuursed parandused, sihipärased investeeringud ja reguleerivad meetmed liidu ja selle liikmesriikide pikaajalise konkurentsivõime edendamiseks. Allpool esitatud soovitused aitavad neid prioriteete ellu viia. |
| --- | --- |

(4)

1. veebruaril 2023 avaldas komisjon teatise „Rohelise kokkuleppe tööstuskava kliimaneutraalsuse ajastuks“ (edaspidi „rohelise kokkuleppe tööstuskava“). Rohelise kokkuleppe tööstuskava eesmärk on edendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet ja toetada kiiret üleminekut kliimaneutraalsusele. See täiendab Euroopa rohelise kokkuleppe ja kava „REPowerEU“ raames tehtavaid jõupingutusi. Sellega tahetakse samuti luua keskkond, mis aitaks paremini suurendada liidu tootmisvõimsust nullnetotehnoloogia ja toodete osas, mida on vaja liidu ambitsioonikate kliimaeesmärkide saavutamiseks, samuti tagada juurdepääs asjakohastele kriitilise tähtsusega toorainetele, sealhulgas mitmekesistades hankimist, kasutades parimal viisil liikmesriikide maavarasid ja maksimeerides toorainete ringlussevõttu. Rohelise kokkuleppe tööstuskava põhineb neljal sambal: prognoositav ja lihtsam õigusraamistik, kiirem juurdepääs rahastusele, oskuste edendamine ning avatud kaubandus tarneahelate vastupidavuse tagamiseks. Komisjon avaldas 16. märtsil 2023 ka teatise „ELi pikaajaline konkurentsivõime: pilk 2030. aasta järgsesse aega“, milles on esitatud üheksa üksteist tugevdavat tegurit koos eesmärgiga luua majanduskasvu soodustav õigusraamistik. Teatises seatakse poliitilised prioriteedid, mille eesmärk on aktiivselt tagada struktuursed parandused, sihipärased investeeringud ja reguleerivad meetmed liidu ja selle liikmesriikide pikaajalise konkurentsivõime edendamiseks. Allpool esitatud soovitused aitavad neid prioriteete ellu viia.

| (5) | 2023. aastal jätkub majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta areng kooskõlas rahastu rakendamisega. Taaste- ja vastupidavuskavade täielik rakendamine on jätkuvalt oluline Euroopa poolaasta poliitiliste prioriteetide elluviimiseks, kuna kavades käsitletakse kõiki viimastel aastatel esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019., 2020. ja 2022. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mis on läbi vaadatud või mida on ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21. |
| --- | --- |

(5)

2023. aastal jätkub majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta areng kooskõlas rahastu rakendamisega. Taaste- ja vastupidavuskavade täielik rakendamine on jätkuvalt oluline Euroopa poolaasta poliitiliste prioriteetide elluviimiseks, kuna kavades käsitletakse kõiki viimastel aastatel esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019., 2020. ja 2022. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mis on läbi vaadatud või mida on ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21.

| (6) | 27. veebruaril 2023 vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2023/435 (5) (edaspidi „REPowerEU määrus“) eesmärk on kaotada kiiresti järkjärguliselt liidu sõltuvus Venemaa fossiilkütuste impordist. See aitab tugevdada energiajulgeolekut ja mitmekesistada liidu energiavarustust ning suurendada samal ajal taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, energiasalvestusvõimsust ja energiatõhusust. REPowerEU määrus võimaldab liikmesriikidel lisada oma riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse uue REPowerEU peatüki, et rahastada olulisi reforme ja investeeringuid, mis aitavad saavutada REPowerEU eesmärke. Samuti aitavad kõnealused reformid ja investeeringud suurendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet, nagu on kirjeldatud rohelise kokkuleppe tööstuskavas, ja käsitleda energiaalaseid riigipõhiseid soovitusi, mis esitati liikmesriikidele 2022. aastal ja esitatakse neile asjakohasel juhul ka 2023. aastal. REPowerEU määrusega kehtestatakse uus tagastamatu rahalise toetuse kategooria, mille kaudu saavad liikmesriigid rahastada taaste- ja vastupidavuskavade raames uusi energiaga seotud reforme ja investeeringuid. |
| --- | --- |

(6)

27. veebruaril 2023 vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2023/435 (5) (edaspidi „REPowerEU määrus“) eesmärk on kaotada kiiresti järkjärguliselt liidu sõltuvus Venemaa fossiilkütuste impordist. See aitab tugevdada energiajulgeolekut ja mitmekesistada liidu energiavarustust ning suurendada samal ajal taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, energiasalvestusvõimsust ja energiatõhusust. REPowerEU määrus võimaldab liikmesriikidel lisada oma riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse uue REPowerEU peatüki, et rahastada olulisi reforme ja investeeringuid, mis aitavad saavutada REPowerEU eesmärke. Samuti aitavad kõnealused reformid ja investeeringud suurendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet, nagu on kirjeldatud rohelise kokkuleppe tööstuskavas, ja käsitleda energiaalaseid riigipõhiseid soovitusi, mis esitati liikmesriikidele 2022. aastal ja esitatakse neile asjakohasel juhul ka 2023. aastal. REPowerEU määrusega kehtestatakse uus tagastamatu rahalise toetuse kategooria, mille kaudu saavad liikmesriigid rahastada taaste- ja vastupidavuskavade raames uusi energiaga seotud reforme ja investeeringuid.

| (7) | 8. märtsil 2023 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse eelarvepoliitika suunised 2024. aastaks (edaspidi „8. märtsi 2023. aasta teatis“). Selle eesmärk on toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon tuletas meelde, et stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamine lõpetatakse 2023. aasta lõpus. Komisjon kutsus üles kohaldama 2023.–2024. aastal eelarvepoliitikat, mis tagab võla jätkusuutlikkuse keskpikas perspektiivis ja suurendab kestlikul viisil potentsiaalset majanduskasvu, ning kutsus liikmesriike üles määrama oma 2023. aasta stabiilsus- ja lähenemisprogrammides kindlaks, kuidas eelarvekavadega tagatakse keskpikas perspektiivis eelarvepuudujäägi aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse 3 % sisemajanduse koguproduktist (edaspidi „SKP“) järgimine ning võla usutav ja pidev vähendamine või selle hoidmine usaldusväärsel tasemel. Komisjon kutsus samuti liikmesriike üles kaotama järk-järgult riiklikud eelarvemeetmed, mis on kehtestatud leibkondade ja ettevõtete kaitsmiseks energiahinnašoki eest, ja alustama kõige vähem suunatud meetmetest. Komisjon märkis, et kui uue energiahinnasurve tõttu on vaja toetusmeetmeid pikendada, peaksid liikmesriikide sellised meetmed olema paremini suunatud haavatavatele leibkondadele ja ettevõtetele. Komisjon teatas, et eelarvesoovitused tuleks kvantifitseerida ja diferentseerida. Lisaks, nagu on kavandatud komisjoni 9. novembri 2022. aasta teatises ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniste kohta, sõnastatakse eelarvesoovitused esmaste netokulude põhjal. Komisjon soovitas, et kõik liikmesriigid jätkavad riiklikult rahastatavaid investeeringuid ning tagavad rahastu ning muude liidu vahendite tõhusa kasutamise, eelkõige seoses rohe- ja digipöördega ning vastupidavuseesmärkidega. Komisjon märkis, et teeb nõukogule ettepaneku, et kehtivate õigusnormide kohased ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal. |
| --- | --- |

(7)

8. märtsil 2023 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse eelarvepoliitika suunised 2024. aastaks (edaspidi „8. märtsi 2023. aasta teatis“). Selle eesmärk on toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon tuletas meelde, et stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamine lõpetatakse 2023. aasta lõpus. Komisjon kutsus üles kohaldama 2023.–2024. aastal eelarvepoliitikat, mis tagab võla jätkusuutlikkuse keskpikas perspektiivis ja suurendab kestlikul viisil potentsiaalset majanduskasvu, ning kutsus liikmesriike üles määrama oma 2023. aasta stabiilsus- ja lähenemisprogrammides kindlaks, kuidas eelarvekavadega tagatakse keskpikas perspektiivis eelarvepuudujäägi aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse 3 % sisemajanduse koguproduktist (edaspidi „SKP“) järgimine ning võla usutav ja pidev vähendamine või selle hoidmine usaldusväärsel tasemel. Komisjon kutsus samuti liikmesriike üles kaotama järk-järgult riiklikud eelarvemeetmed, mis on kehtestatud leibkondade ja ettevõtete kaitsmiseks energiahinnašoki eest, ja alustama kõige vähem suunatud meetmetest. Komisjon märkis, et kui uue energiahinnasurve tõttu on vaja toetusmeetmeid pikendada, peaksid liikmesriikide sellised meetmed olema paremini suunatud haavatavatele leibkondadele ja ettevõtetele. Komisjon teatas, et eelarvesoovitused tuleks kvantifitseerida ja diferentseerida. Lisaks, nagu on kavandatud komisjoni 9. novembri 2022. aasta teatises ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniste kohta, sõnastatakse eelarvesoovitused esmaste netokulude põhjal. Komisjon soovitas, et kõik liikmesriigid jätkavad riiklikult rahastatavaid investeeringuid ning tagavad rahastu ning muude liidu vahendite tõhusa kasutamise, eelkõige seoses rohe- ja digipöördega ning vastupidavuseesmärkidega. Komisjon märkis, et teeb nõukogule ettepaneku, et kehtivate õigusnormide kohased ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal.

| (8) | 26. aprillil 2023 esitas komisjon seadusandlikud ettepanekud liidu majanduse juhtimise eeskirjade põhjalikuks reformimiseks. Ettepanekute põhieesmärk on parandada valitsemissektori võla jätkusuutlikkust ning edendada reformide ja investeeringute kaudu kõigis liikmesriikides kestlikku ja kaasavat majanduskasvu. Komisjon soovib ettepanekutega suurendada riikide isevastutust, lihtsustada raamistikku ja keskenduda enam keskpikale perioodile, millega kaasneb tõhus ja ühtsem täitmise tagamine. ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniseid käsitlevate nõukogu 14. märtsi 2023. aasta järelduste kohaselt on eesmärk viia seadusandlik töö lõpule 2023. aastal. |
| --- | --- |

(8)

26. aprillil 2023 esitas komisjon seadusandlikud ettepanekud liidu majanduse juhtimise eeskirjade põhjalikuks reformimiseks. Ettepanekute põhieesmärk on parandada valitsemissektori võla jätkusuutlikkust ning edendada reformide ja investeeringute kaudu kõigis liikmesriikides kestlikku ja kaasavat majanduskasvu. Komisjon soovib ettepanekutega suurendada riikide isevastutust, lihtsustada raamistikku ja keskenduda enam keskpikale perioodile, millega kaasneb tõhus ja ühtsem täitmise tagamine. ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniseid käsitlevate nõukogu 14. märtsi 2023. aasta järelduste kohaselt on eesmärk viia seadusandlik töö lõpule 2023. aastal.

| (9) | 13. juulil 2021 esitas Malta vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas sätestatud hindamissuunistega. 5. oktoobril 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse, millega kiidetakse heaks Malta taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnang (6). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Malta on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjaomased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud. |
| --- | --- |

(9)

13. juulil 2021 esitas Malta vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas sätestatud hindamissuunistega. 5. oktoobril 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse, millega kiidetakse heaks Malta taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnang (6). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Malta on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjaomased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud.

| (10) | 25. aprillil 2023 esitas Malta oma 2023. aasta riikliku reformikava ja 3. mail 2023 oma 2023. aasta stabiilsusprogrammi kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 4 lõikega 1. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2023. aasta riiklik reformikava ka Malta kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava täitmisel tehtud edusammude kohta. |
| --- | --- |

(10)

25. aprillil 2023 esitas Malta oma 2023. aasta riikliku reformikava ja 3. mail 2023 oma 2023. aasta stabiilsusprogrammi kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 4 lõikega 1. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2023. aasta riiklik reformikava ka Malta kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava täitmisel tehtud edusammude kohta.

| (11) | 24. mail 2023 avaldas komisjon Malta kohta 2023. aasta riigiaruande. Selles hinnati Malta edusamme nõukogu poolt aastatel 2019–2022 vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti kokkuvõte sellest, kuidas Malta on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Kõnealuse analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega. Samuti hinnati Malta edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kestliku arengu eesmärkide saavutamisel. |
| --- | --- |

(11)

24. mail 2023 avaldas komisjon Malta kohta 2023. aasta riigiaruande. Selles hinnati Malta edusamme nõukogu poolt aastatel 2019–2022 vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti kokkuvõte sellest, kuidas Malta on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Kõnealuse analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega. Samuti hinnati Malta edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

| (12) | Eurostati kinnitatud andmete kohaselt vähenes Malta valitsemissektori eelarvepuudujääk 7,8 %-lt SKPst 2021. aastal 5,8 %-le SKPst 2022. aastal, samas kui valitsemissektori võlg vähenes 55,1 %-lt SKPst 2021. aasta lõpus 53,4 %-le SKPst 2022. aasta lõpus. 24. mail 2023 avaldas komisjon aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Kõnealuses aruandes arutati Malta eelarveseisundit, kuna 2022. aastal ületas riigi valitsemissektori eelarvepuudujääk aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst. Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägikriteerium ei ole täidetud. Kooskõlas 8. märtsi 2023. aasta teatisega ei teinud komisjon ettepanekut algatada 2023. aasta kevadel uued ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused. Seejärel märkis komisjon, et teeb nõukogule ettepaneku, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal. Malta peaks seda arvesse võtma oma 2023. aasta eelarve täitmisel ja 2024. aasta eelarvekava koostamisel. |
| --- | --- |

(12)

Eurostati kinnitatud andmete kohaselt vähenes Malta valitsemissektori eelarvepuudujääk 7,8 %-lt SKPst 2021. aastal 5,8 %-le SKPst 2022. aastal, samas kui valitsemissektori võlg vähenes 55,1 %-lt SKPst 2021. aasta lõpus 53,4 %-le SKPst 2022. aasta lõpus. 24. mail 2023 avaldas komisjon aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Kõnealuses aruandes arutati Malta eelarveseisundit, kuna 2022. aastal ületas riigi valitsemissektori eelarvepuudujääk aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst. Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägikriteerium ei ole täidetud. Kooskõlas 8. märtsi 2023. aasta teatisega ei teinud komisjon ettepanekut algatada 2023. aasta kevadel uued ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused. Seejärel märkis komisjon, et teeb nõukogule ettepaneku, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal. Malta peaks seda arvesse võtma oma 2023. aasta eelarve täitmisel ja 2024. aasta eelarvekava koostamisel.

| (13) | Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud eelarvepoliitilised meetmed, mis on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. 2022. aastal hõlmasid sellised tulusid vähendavad eelarvepoliitilised meetmed energiatarbimise kaudsete maksude vähendamist, samas kui sellised kulusid suurendavad eelarvepoliitilised meetmed hõlmasid energiatootmise toetusi, et kompenseerida imporditud elektri ja CO2 heitkoguste kõrgemat hinda. Komisjoni hinnangul oli kõnealuste meetmete eelarveline netokulu 2022. aastal 2,5 % SKPst. Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud ka Ukraina põgenike ajutise kaitsega seotud eelarvekulud, mis olid 2022. aastal hinnanguliselt 0,1 % SKPst. Samal ajal vähenesid COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete hinnangulised kulud 3,2 %-lt SKPst 2021. aastal 0,8 %-le SKPst 2022. aastal. |
| --- | --- |

(13)

Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud eelarvepoliitilised meetmed, mis on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. 2022. aastal hõlmasid sellised tulusid vähendavad eelarvepoliitilised meetmed energiatarbimise kaudsete maksude vähendamist, samas kui sellised kulusid suurendavad eelarvepoliitilised meetmed hõlmasid energiatootmise toetusi, et kompenseerida imporditud elektri ja CO2 heitkoguste kõrgemat hinda. Komisjoni hinnangul oli kõnealuste meetmete eelarveline netokulu 2022. aastal 2,5 % SKPst. Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud ka Ukraina põgenike ajutise kaitsega seotud eelarvekulud, mis olid 2022. aastal hinnanguliselt 0,1 % SKPst. Samal ajal vähenesid COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete hinnangulised kulud 3,2 %-lt SKPst 2021. aastal 0,8 %-le SKPst 2022. aastal.

| (14) | 18. juunil 2021 soovitas nõukogu Maltal (7) säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas rahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud. |
| --- | --- |

(14)

18. juunil 2021 soovitas nõukogu Maltal (7) säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas rahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud.

| (15) | Komisjoni hinnangul oli eelarvepoliitika (8) 2022. aastal üldjoontes neutraalne (– 0,2 % SKPst), nagu nõukogu soovitas. Nagu nõukogu soovitas, jätkas Malta majanduse taastamise toetamist rahastust rahastatavate investeeringutega. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatud kulude maht oli 2022. aastal 0,9 % SKPst (2021. aastal 1,1 % SKPst). Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatud kulude vähenemine 2022. aastal oli tingitud muude liidu vahendite vähesemast kasutamisest. Riiklikult rahastatavad investeeringud andsid eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,2 protsendipunkti (9). Seega ei säilitanud Malta riiklikult rahastatavaid investeeringuid, kuigi nõukogu oli seda soovitanud. Samal ajal andis riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,9 protsendipunkti. See märkimisväärne ekspansiivne panus hõlmas energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud eelarvepoliitiliste meetmete täiendavat mõju (täiendav eelarveline netokulu 1,9 % SKPst) ning Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulusid (0,1 % SKPst). Seega hoidis Malta riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasvu piisavalt kontrolli all. |
| --- | --- |

(15)

Komisjoni hinnangul oli eelarvepoliitika (8) 2022. aastal üldjoontes neutraalne (– 0,2 % SKPst), nagu nõukogu soovitas. Nagu nõukogu soovitas, jätkas Malta majanduse taastamise toetamist rahastust rahastatavate investeeringutega. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatud kulude maht oli 2022. aastal 0,9 % SKPst (2021. aastal 1,1 % SKPst). Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatud kulude vähenemine 2022. aastal oli tingitud muude liidu vahendite vähesemast kasutamisest. Riiklikult rahastatavad investeeringud andsid eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,2 protsendipunkti (9). Seega ei säilitanud Malta riiklikult rahastatavaid investeeringuid, kuigi nõukogu oli seda soovitanud. Samal ajal andis riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,9 protsendipunkti. See märkimisväärne ekspansiivne panus hõlmas energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud eelarvepoliitiliste meetmete täiendavat mõju (täiendav eelarveline netokulu 1,9 % SKPst) ning Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulusid (0,1 % SKPst). Seega hoidis Malta riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasvu piisavalt kontrolli all.

| (16) | 2023. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2023. aastal ja pärast seda kooskõlas komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis märgituga. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2023. aastal 4,1 % ja 2024. aastal 4,5 %. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv väiksem (2023. aastal 3,9 % ja 2024. aastal 4,1 %), mis tuleneb peamiselt netoekspordi väiksemast panusest kasvu. |
| --- | --- |

(16)

2023. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2023. aastal ja pärast seda kooskõlas komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis märgituga. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2023. aastal 4,1 % ja 2024. aastal 4,5 %. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv väiksem (2023. aastal 3,9 % ja 2024. aastal 4,1 %), mis tuleneb peamiselt netoekspordi väiksemast panusest kasvu.

| (17) | Valitsus prognoosib oma 2023. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk väheneb 2023. aastal 5,0 %-le SKPst. 2023. aastal toimuv vähenemine kajastab peamiselt muude tulude, sealhulgas investoritele kodakondsuse ja elamisloa andmise kavadest saadavate tulude suurenemist, samas kui toetuste vähenemist, sealhulgas riikliku lennuettevõtte restruktureerimise kulude prognoositavat järkjärgulist kärpimist, tasakaalustab osaliselt vahetarbimise ja põhivarasse tehtava kapitali kogumahutuse suurenemine. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse suurenema 53,4 %-lt SKPst 2022. aasta lõpus 54,5 %-le SKPst 2023. aasta lõpus. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarvepuudujääk 2023. aastal 5,1 % SKPst. See on kooskõlas 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud eelarvepuudujäägiga. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2023. aasta lõpus sarnane (54,8 %). |
| --- | --- |

(17)

Valitsus prognoosib oma 2023. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk väheneb 2023. aastal 5,0 %-le SKPst. 2023. aastal toimuv vähenemine kajastab peamiselt muude tulude, sealhulgas investoritele kodakondsuse ja elamisloa andmise kavadest saadavate tulude suurenemist, samas kui toetuste vähenemist, sealhulgas riikliku lennuettevõtte restruktureerimise kulude prognoositavat järkjärgulist kärpimist, tasakaalustab osaliselt vahetarbimise ja põhivarasse tehtava kapitali kogumahutuse suurenemine. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse suurenema 53,4 %-lt SKPst 2022. aasta lõpus 54,5 %-le SKPst 2023. aasta lõpus. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarvepuudujääk 2023. aastal 5,1 % SKPst. See on kooskõlas 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud eelarvepuudujäägiga. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2023. aasta lõpus sarnane (54,8 %).

| (18) | 2023. aastal peaksid valitsemissektori eelarvepositsiooni jätkuvalt mõjutama eelarvemeetmed, mida on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. Need hõlmavad 2022. aastast pikendatud meetmeid, eelkõige energiatarbimise kaudsete maksude vähendamist ja energiatootmise toetusi, et kompenseerida imporditud elektri ja CO2 heitkoguste kõrgemat hinda. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on toetusmeetmete eelarveline netokulu 2023. aastal 1,7 % SKPst (10). 2023. aasta meetmed ei näi olevat suunatud kõige haavatavamatele leibkondadele või ettevõtetele ega säilita täielikult hinnasignaali energianõudluse vähendamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks. Seepärast moodustavad suunatud toetusmeetmed, mida võetakse arvesse nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovituse (11) järgimise hindamisel, komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt 2023. aastal 0,1 % SKPst (võrreldes 0,1 %ga SKPst 2022. aastal). Lisaks peaks 2023. aasta valitsemissektori eelarvepositsioon paranema tänu COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete järkjärgulisele kaotamisele, hinnangute kohaselt mahus 0,8 % SKPst. |
| --- | --- |

(18)

2023. aastal peaksid valitsemissektori eelarvepositsiooni jätkuvalt mõjutama eelarvemeetmed, mida on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. Need hõlmavad 2022. aastast pikendatud meetmeid, eelkõige energiatarbimise kaudsete maksude vähendamist ja energiatootmise toetusi, et kompenseerida imporditud elektri ja CO2 heitkoguste kõrgemat hinda. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on toetusmeetmete eelarveline netokulu 2023. aastal 1,7 % SKPst (10). 2023. aasta meetmed ei näi olevat suunatud kõige haavatavamatele leibkondadele või ettevõtetele ega säilita täielikult hinnasignaali energianõudluse vähendamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks. Seepärast moodustavad suunatud toetusmeetmed, mida võetakse arvesse nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovituse (11) järgimise hindamisel, komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt 2023. aastal 0,1 % SKPst (võrreldes 0,1 %ga SKPst 2022. aastal). Lisaks peaks 2023. aasta valitsemissektori eelarvepositsioon paranema tänu COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete järkjärgulisele kaotamisele, hinnangute kohaselt mahus 0,8 % SKPst.

| (19) | Oma 12. juuli 2022 soovituses soovitas nõukogu Maltal võtta meetmeid, tagamaks 2023. aastal, et riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv on kooskõlas üldiselt neutraalse eelarvepoliitikaga, (12) võttes arvesse jätkuvat ajutist ja sihipärast toetust leibkondadele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Malta peaks olema valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Samuti soovitati Maltal suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades rahastut ning muid liidu vahendeid. |
| --- | --- |

(19)

Oma 12. juuli 2022 soovituses soovitas nõukogu Maltal võtta meetmeid, tagamaks 2023. aastal, et riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv on kooskõlas üldiselt neutraalse eelarvepoliitikaga, (12) võttes arvesse jätkuvat ajutist ja sihipärast toetust leibkondadele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Malta peaks olema valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Samuti soovitati Maltal suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades rahastut ning muid liidu vahendeid.

| (20) | Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika 2023. aastal kiire inflatsiooni tingimustes pärssiv (+ 0,4 % SKPst). See järgneb 2022. aasta üldjoontes neutraalsele eelarvepoliitikale (– 0,2 % SKPst). Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) peaks andma 2023. aastal eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,8 % SKPst. Kokkuvõttes on riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude prognoositud kasv nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitusega kooskõlas. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulude maht on 2023. aastal 1,6 % SKPst, samas kui riiklikult rahastatavad investeeringud annavad prognoosi kohaselt eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,3 protsendipunkti (13). Seega kavatseb Malta rahastada täiendavaid investeeringuid rahastust ja muudest liidu vahenditest ning ei säilita prognoosi kohaselt riiklikult rahastatavaid investeeringuid. Malta kavatseb rahastada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, eelkõige era- ja avalike hoonete, sealhulgas haiglate ja koolide renoveerimisse, transpordisektori elektrifitseerimisse ning avaliku halduse ja erasektori digitaliseerimisega seotud projektidesse, kusjuures neid investeeringuid rahastatakse osaliselt rahastust ning muudest liidu vahenditest. |
| --- | --- |

(20)

Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika 2023. aastal kiire inflatsiooni tingimustes pärssiv (+ 0,4 % SKPst). See järgneb 2022. aasta üldjoontes neutraalsele eelarvepoliitikale (– 0,2 % SKPst). Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) peaks andma 2023. aastal eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,8 % SKPst. Kokkuvõttes on riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude prognoositud kasv nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitusega kooskõlas. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulude maht on 2023. aastal 1,6 % SKPst, samas kui riiklikult rahastatavad investeeringud annavad prognoosi kohaselt eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,3 protsendipunkti (13). Seega kavatseb Malta rahastada täiendavaid investeeringuid rahastust ja muudest liidu vahenditest ning ei säilita prognoosi kohaselt riiklikult rahastatavaid investeeringuid. Malta kavatseb rahastada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, eelkõige era- ja avalike hoonete, sealhulgas haiglate ja koolide renoveerimisse, transpordisektori elektrifitseerimisse ning avaliku halduse ja erasektori digitaliseerimisega seotud projektidesse, kusjuures neid investeeringuid rahastatakse osaliselt rahastust ning muudest liidu vahenditest.

| (21) | 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk 2024. aastal vähenema 4,3 %-le SKPst. 2024. aastal toimuv vähenemine kajastab peamiselt toetuste kärpimist, sealhulgas riikliku lennuettevõtte ennetähtaegselt pensionile jäämise kavade järkjärgulist kaotamist, ning palgakulude ja vahetarbimise kulude piiratud kasvu, mida osaliselt tasakaalustab intressikulude suurenemine. Vastavalt 2023. aasta stabiilsusprogrammile prognoositakse, et valitsemissektori võla suhe SKPsse suureneb 2024. aasta lõpuks 55,7 %ni. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk moodustab 2024. aastal 4,5 % SKPst. See on kooskõlas 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud eelarvepuudujäägiga. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2024. aasta lõpus sarnane (56,1 %). |
| --- | --- |

(21)

2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk 2024. aastal vähenema 4,3 %-le SKPst. 2024. aastal toimuv vähenemine kajastab peamiselt toetuste kärpimist, sealhulgas riikliku lennuettevõtte ennetähtaegselt pensionile jäämise kavade järkjärgulist kaotamist, ning palgakulude ja vahetarbimise kulude piiratud kasvu, mida osaliselt tasakaalustab intressikulude suurenemine. Vastavalt 2023. aasta stabiilsusprogrammile prognoositakse, et valitsemissektori võla suhe SKPsse suureneb 2024. aasta lõpuks 55,7 %ni. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk moodustab 2024. aastal 4,5 % SKPst. See on kooskõlas 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud eelarvepuudujäägiga. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2024. aasta lõpus sarnane (56,1 %).

| (22) | 2023. aasta stabiilsusprogrammis nähakse ette mõne energiatoetusmeetmete järkjärguline kaotamine 2024. aastal. Praegu hindab komisjon, et energiatoetusmeetmete netokulu on 1,5 % SKPst. See sõltub eeldusest, et energiahinnad ei tõuse uuesti. Enamik energiatoetusemeetmeid, mis peaksid praeguste kavade kohaselt 2024. aastal kehtima jääma, ei näi olevat suunatud haavatavatele leibkondadele või ettevõtetele. Need ei säilita täielikult hinnasignaali energianõudluse vähendamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks. |
| --- | --- |

(22)

2023. aasta stabiilsusprogrammis nähakse ette mõne energiatoetusmeetmete järkjärguline kaotamine 2024. aastal. Praegu hindab komisjon, et energiatoetusmeetmete netokulu on 1,5 % SKPst. See sõltub eeldusest, et energiahinnad ei tõuse uuesti. Enamik energiatoetusemeetmeid, mis peaksid praeguste kavade kohaselt 2024. aastal kehtima jääma, ei näi olevat suunatud haavatavatele leibkondadele või ettevõtetele. Need ei säilita täielikult hinnasignaali energianõudluse vähendamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks.

| (23) | Määrusega (EÜ) nr 1466/97 on seatud struktuurse eelarvepositsiooni iga-aastase parandamise sihtmärgiks 0,5 % SKPst, (14) et liikuda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas. Võttes arvesse riigi rahanduse jätkusuutlikkuse kaalutlusi ja vajadust vähendada eelarvepuudujääki allapoole aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst, oleks komisjoni hinnangul asjakohane parandada struktuurset eelarvepositsiooni 2024. aastal vähemalt 0,5 % SKPst. Sellise paranemise tagamiseks ning kooskõlas komisjoni metoodikaga ei tohiks riiklikult rahastatavate esmaste netokulude kasv 2024. aastal ületada 5,9 %, nagu on kajastatud käesolevas soovituses. Samal ajal tuleks ülejäänud energiatoetusmeetmed (komisjoni praeguse hinnangu kohaselt 1,7 % SKPst 2023. aastal) sõltuvalt energiaturu suundumustest järk-järgult kaotada, alustades kõige vähem suunatud meetmetest, ning sellest tulenevat kokkuhoidu tuleks kasutada valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamiseks. Komisjoni hinnangute kohaselt tooks see kaasa esmaste netokulude kasvu, mis on väiksem kui 2024. aastaks soovitatud. |
| --- | --- |

(23)

Määrusega (EÜ) nr 1466/97 on seatud struktuurse eelarvepositsiooni iga-aastase parandamise sihtmärgiks 0,5 % SKPst, (14) et liikuda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas. Võttes arvesse riigi rahanduse jätkusuutlikkuse kaalutlusi ja vajadust vähendada eelarvepuudujääki allapoole aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst, oleks komisjoni hinnangul asjakohane parandada struktuurset eelarvepositsiooni 2024. aastal vähemalt 0,5 % SKPst. Sellise paranemise tagamiseks ning kooskõlas komisjoni metoodikaga ei tohiks riiklikult rahastatavate esmaste netokulude kasv 2024. aastal ületada 5,9 %, nagu on kajastatud käesolevas soovituses. Samal ajal tuleks ülejäänud energiatoetusmeetmed (komisjoni praeguse hinnangu kohaselt 1,7 % SKPst 2023. aastal) sõltuvalt energiaturu suundumustest järk-järgult kaotada, alustades kõige vähem suunatud meetmetest, ning sellest tulenevat kokkuhoidu tuleks kasutada valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamiseks. Komisjoni hinnangute kohaselt tooks see kaasa esmaste netokulude kasvu, mis on väiksem kui 2024. aastaks soovitatud.

| (24) | Eeldades, et poliitikat ei muudeta, prognoositakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et riiklikult rahastatavad esmased netokulud kasvavad 2024. aastal 3,3 %, mis on soovitatud kasvumäärast vähem. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohane kohandus on väiksem kui energiatoetusmeetmete täielikust järkjärgulisest kaotamisest tulenev kokkuhoid, mis on suuresti tingitud sellest, et enamik selliseid meetmeid jääb kehtima. |
| --- | --- |

(24)

Eeldades, et poliitikat ei muudeta, prognoositakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et riiklikult rahastatavad esmased netokulud kasvavad 2024. aastal 3,3 %, mis on soovitatud kasvumäärast vähem. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohane kohandus on väiksem kui energiatoetusmeetmete täielikust järkjärgulisest kaotamisest tulenev kokkuhoid, mis on suuresti tingitud sellest, et enamik selliseid meetmeid jääb kehtima.

| (25) | 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaksid valitsemissektori investeeringud vähenema 3,8 %-lt SKPst 2023. aastal 3,1 %-le SKPst 2024. aastal. Investeeringute vähenemine kajastab riiklikult rahastatavate investeeringute ja selliste liidu rahastatavate investeeringute vähenemist, mis on pärit mujalt kui rahastust. 2023. aasta stabiilsusprogrammis osutatakse reformidele ja investeeringutele, mis peaksid aitama kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkusele ning kestlikule ja kaasavale majanduskasvule. Need reformid ja investeeringud hõlmavad suure lisandväärtusega investeeringuid ja struktuurireforme rohe-, digi- ja energiapöördeks, sealhulgas tervishoiu ja valitsemise vallas, mis on samuti osa taaste- ja vastupidavuskavast. |
| --- | --- |

(25)

2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaksid valitsemissektori investeeringud vähenema 3,8 %-lt SKPst 2023. aastal 3,1 %-le SKPst 2024. aastal. Investeeringute vähenemine kajastab riiklikult rahastatavate investeeringute ja selliste liidu rahastatavate investeeringute vähenemist, mis on pärit mujalt kui rahastust. 2023. aasta stabiilsusprogrammis osutatakse reformidele ja investeeringutele, mis peaksid aitama kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkusele ning kestlikule ja kaasavale majanduskasvule. Need reformid ja investeeringud hõlmavad suure lisandväärtusega investeeringuid ja struktuurireforme rohe-, digi- ja energiapöördeks, sealhulgas tervishoiu ja valitsemise vallas, mis on samuti osa taaste- ja vastupidavuskavast.

| (26) | 2023. aasta stabiilsusprogrammis on esitatud keskpika perioodi eelarvekava aastani 2026. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk vähenema 3,6 %-le SKPst 2025. aastal ja 2,9 %-le SKPst 2026. aastal. Seega ei ületa valitsemissektori eelarvepuudujääk kavade kohaselt 2026. aastal 3 % SKPst. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse suurenema 55,7 %-lt SKPst 2024. aasta lõpus 56,1 %-le SKPst 2026. aasta lõpus. |
| --- | --- |

(26)

2023. aasta stabiilsusprogrammis on esitatud keskpika perioodi eelarvekava aastani 2026. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk vähenema 3,6 %-le SKPst 2025. aastal ja 2,9 %-le SKPst 2026. aastal. Seega ei ületa valitsemissektori eelarvepuudujääk kavade kohaselt 2026. aastal 3 % SKPst. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse suurenema 55,7 %-lt SKPst 2024. aasta lõpus 56,1 %-le SKPst 2026. aasta lõpus.

| (27) | Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks. Malta taaste- ja vastupidavuskava rakendamine edeneb jõudsalt. Malta esitas ühe maksetaotluse, mis vastab taaste- ja vastupidavuskava 19 eesmärgile ja sihile ning millest tulenevalt maksti 8. märtsil 2023 välja 52,3 miljonit eurot (toetustena). 26. aprillil 2023 esitas Malta oma kava muudatuse koos uue REPowerEU peatükiga. Uue REPowerEU peatükiga soovitakse lahendada energiavarustuse ja -julgeolekuga seotud probleeme ning kiirendada üleminekut taastuvatele energiaallikatele. Lisaks paneb Malta ette teha algsesse taaste- ja vastupidavuskavasse mõned muudatused, pidades silmas kogueraldise vähenemist ning selleks, et kohandada taaste- ja vastupidavuskava objektiivsete asjaoludega. Uue REPowerEU peatüki lisamine taaste- ja vastupidavuskavasse võimaldab rahastada täiendavaid reforme ja investeeringuid, et toetada Malta strateegilisi eesmärke energia ja rohepöörde vallas. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline ja tulemuslik kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest. |
| --- | --- |

(27)

Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks. Malta taaste- ja vastupidavuskava rakendamine edeneb jõudsalt. Malta esitas ühe maksetaotluse, mis vastab taaste- ja vastupidavuskava 19 eesmärgile ja sihile ning millest tulenevalt maksti 8. märtsil 2023 välja 52,3 miljonit eurot (toetustena). 26. aprillil 2023 esitas Malta oma kava muudatuse koos uue REPowerEU peatükiga. Uue REPowerEU peatükiga soovitakse lahendada energiavarustuse ja -julgeolekuga seotud probleeme ning kiirendada üleminekut taastuvatele energiaallikatele. Lisaks paneb Malta ette teha algsesse taaste- ja vastupidavuskavasse mõned muudatused, pidades silmas kogueraldise vähenemist ning selleks, et kohandada taaste- ja vastupidavuskava objektiivsete asjaoludega. Uue REPowerEU peatüki lisamine taaste- ja vastupidavuskavasse võimaldab rahastada täiendavaid reforme ja investeeringuid, et toetada Malta strateegilisi eesmärke energia ja rohepöörde vallas. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline ja tulemuslik kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest.

| (28) | Komisjon kiitis 2022. aastal heaks kõik Malta ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid. Ühtekuuluvuspoliitika programmide kiire rakendamine vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga, sealhulgas REPowerEU peatükiga, on esmatähtis, et viia Maltal ellu rohe- ja digipööre, suurendada majanduslikku ja sotsiaalset vastupidavust ning tagada tasakaalustatud territoriaalne areng. |
| --- | --- |

(28)

Komisjon kiitis 2022. aastal heaks kõik Malta ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid. Ühtekuuluvuspoliitika programmide kiire rakendamine vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga, sealhulgas REPowerEU peatükiga, on esmatähtis, et viia Maltal ellu rohe- ja digipööre, suurendada majanduslikku ja sotsiaalset vastupidavust ning tagada tasakaalustatud territoriaalne areng.

| (29) | Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas ning ühtekuuluvuspoliitika programmides käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Malta silmitsi mitmete muude probleemidega, mis on seotud maksusüsteemi agressiivset maksuplaneerimist soodustavate elementidega ning energiapoliitika ja rohepöördega. |
| --- | --- |

(29)

Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas ning ühtekuuluvuspoliitika programmides käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Malta silmitsi mitmete muude probleemidega, mis on seotud maksusüsteemi agressiivset maksuplaneerimist soodustavate elementidega ning energiapoliitika ja rohepöördega.

| (30) | Agressiivse maksuplaneerimise tõkestamine on endiselt vajalik, et parandada maksusüsteemide tõhusust ja õiglust. Arvestades agressiivse maksuplaneerimise strateegiate ülekanduvat mõju liikmesriikide vahel, on äärmiselt oluline, et kõik liikmesriigid võtaksid kooskõlastatud meetmeid liidu õigusaktide täiendamiseks riikliku poliitika kaudu. Malta on astunud samme agressiivse maksuplaneerimise tõkestamiseks, rakendades varem kokkulepitud rahvusvahelisi ja Euroopa algatusi. Lisaks on Malta võtnud kohustuse tegeleda selle küsimusega oma taaste- ja vastupidavuskavas. Kohustus kehtestada siirdehindade eeskirjad ja tellida sõltumatu uuring liidust välja minevate ja liitu sisse tulevate (st liidu residentide ja kolmandate riikide residentide vaheliste) maksete kohta, mille tulemuste põhjal võetakse vastu õigusaktid, on samm õiges suunas. Kuni Malta hakkab riigis asuvate äriühingute poolt null- ja madalate maksudega jurisdiktsioonidesse (st mis tahes jurisdiktsioon, kus seadusjärgne äriühingu tulumaksu määr on alla 9 %, mis on liidu madalaim seadusjärgne äriühingu tulumaksu määr) tehtavatelt intressi-, dividendi- ja litsentsitasumaksetelt makse kinni pidama või samaväärseid kaitsemeetmeid kohaldama, tagamaks, et äriühingud ei saa oma kasumit maksustamata kolmandatesse riikidesse üle kanda, on topeltmaksuvabastuse risk suur. Lisaks tekitavad residentidest välismaistele äriühingutele kehtestatud tingimused jätkuvalt nii äriühingute kui ka üksikisikute topeltmaksuvabastuse riski. Seda probleemi lahendatakse nõukogu direktiivi (EL) 2022/2523 (15) järgimisega üksnes osaliselt, sest pärast selle rakendamist Malta poolt kohaldataks seda ainult suurettevõtete suhtes. |
| --- | --- |

(30)

Agressiivse maksuplaneerimise tõkestamine on endiselt vajalik, et parandada maksusüsteemide tõhusust ja õiglust. Arvestades agressiivse maksuplaneerimise strateegiate ülekanduvat mõju liikmesriikide vahel, on äärmiselt oluline, et kõik liikmesriigid võtaksid kooskõlastatud meetmeid liidu õigusaktide täiendamiseks riikliku poliitika kaudu. Malta on astunud samme agressiivse maksuplaneerimise tõkestamiseks, rakendades varem kokkulepitud rahvusvahelisi ja Euroopa algatusi. Lisaks on Malta võtnud kohustuse tegeleda selle küsimusega oma taaste- ja vastupidavuskavas. Kohustus kehtestada siirdehindade eeskirjad ja tellida sõltumatu uuring liidust välja minevate ja liitu sisse tulevate (st liidu residentide ja kolmandate riikide residentide vaheliste) maksete kohta, mille tulemuste põhjal võetakse vastu õigusaktid, on samm õiges suunas. Kuni Malta hakkab riigis asuvate äriühingute poolt null- ja madalate maksudega jurisdiktsioonidesse (st mis tahes jurisdiktsioon, kus seadusjärgne äriühingu tulumaksu määr on alla 9 %, mis on liidu madalaim seadusjärgne äriühingu tulumaksu määr) tehtavatelt intressi-, dividendi- ja litsentsitasumaksetelt makse kinni pidama või samaväärseid kaitsemeetmeid kohaldama, tagamaks, et äriühingud ei saa oma kasumit maksustamata kolmandatesse riikidesse üle kanda, on topeltmaksuvabastuse risk suur. Lisaks tekitavad residentidest välismaistele äriühingutele kehtestatud tingimused jätkuvalt nii äriühingute kui ka üksikisikute topeltmaksuvabastuse riski. Seda probleemi lahendatakse nõukogu direktiivi (EL) 2022/2523 (15) järgimisega üksnes osaliselt, sest pärast selle rakendamist Malta poolt kohaldataks seda ainult suurettevõtete suhtes.

| (31) | Fossiilkütustel on Malta majanduses jätkuvalt oluline roll, mistõttu on riik väga sõltuv energiaimpordist ning avatud maailmaturu hinnamuutustest tulenevale riskile, kuigi Malta ei impordi otse Venemaalt naftat ega gaasi. 2021. aastal jäi fossiilkütuste arvele suurem osa Malta elektritootmisest, samas kui taastuvate energiaallikate osakaal oli vaid 11,9 %. Maltal on märkimisväärne avamere päikeseenergia ja tuuleenergia potentsiaal, mis on kasutamata. Valitsuse võetud kohustus võtta tulevikus kasutusele avamere taastuvenergia tehnoloogiad ja teatada oma mittesiduv panus liidu avamere taastuvenergia eesmärkide saavutamisse on positiivne muutus poliitikas, kuid konkreetseid projekte ei ole veel kindlaks määratud. Elektrivõrgu võimsus ja paindlikkus on kitsaskoht taastuvate energiaallikate integreerimisel ning energiavarustuse tõhususe, usaldusväärsuse ja kindluse suurendamisel. Selle kitsaskohaga tegelemiseks on vaja teha investeeringuid võrgu ajakohastamisse, sealhulgas Malta REPowerEU toetuste eelarvest. Malta parandab oma energiavarustuskindlust, rajades teise elektrivõrkudevahelise ühenduse Itaaliaga. |
| --- | --- |

(31)

Fossiilkütustel on Malta majanduses jätkuvalt oluline roll, mistõttu on riik väga sõltuv energiaimpordist ning avatud maailmaturu hinnamuutustest tulenevale riskile, kuigi Malta ei impordi otse Venemaalt naftat ega gaasi. 2021. aastal jäi fossiilkütuste arvele suurem osa Malta elektritootmisest, samas kui taastuvate energiaallikate osakaal oli vaid 11,9 %. Maltal on märkimisväärne avamere päikeseenergia ja tuuleenergia potentsiaal, mis on kasutamata. Valitsuse võetud kohustus võtta tulevikus kasutusele avamere taastuvenergia tehnoloogiad ja teatada oma mittesiduv panus liidu avamere taastuvenergia eesmärkide saavutamisse on positiivne muutus poliitikas, kuid konkreetseid projekte ei ole veel kindlaks määratud. Elektrivõrgu võimsus ja paindlikkus on kitsaskoht taastuvate energiaallikate integreerimisel ning energiavarustuse tõhususe, usaldusväärsuse ja kindluse suurendamisel. Selle kitsaskohaga tegelemiseks on vaja teha investeeringuid võrgu ajakohastamisse, sealhulgas Malta REPowerEU toetuste eelarvest. Malta parandab oma energiavarustuskindlust, rajades teise elektrivõrkudevahelise ühenduse Itaaliaga.

| (32) | Malta panus liidu 2030. aasta energiatõhususe eesmärkide saavutamisse on väike ning elamute energiatarbimine kasvab jätkuvalt. Malta võiks tugevdada energiatõhususe meetmeid ja vähendada energianõudlust järgmiselt: soodustades päikesepaneelide paigaldamist kõikidele uutele hoonetele; tagades sobivate päikeseenergiaseadmete kasutuselevõtu kõigis uutes üldkasutatavates ja mitteeluhoonetes, mille kasulik põrandapind on üle 250 m2; kõrvaldades õiguslikud takistused ja pakkudes eluasemeomanikele täiendavaid majanduslikke stiimuleid. Digitehnoloogia, näiteks energiakasutuse jälgimise ja reguleerimise rakenduste kasutamine võib aidata suurendada energiatõhusust. Ehitussektori uue riikliku õigusraamistiku tõhus rakendamine parandaks hoonete kvaliteeti (sealhulgas energiatõhusust) ja ehitusprotsessi ohutust. 2022. aasta augustist kuni 2023. aasta märtsini suurenes Malta maagaasi tarbimine võrreldes eelneva viie aasta sama perioodi keskmise gaasitarbimisega 12,7 %, mis on vastupidine suundumus nõukogu määruses (EL) 2022/1369 (16) seatud vähendamiseesmärgile 15 %. Kuigi Malta vastab selle eesmärgi kohaldamisest vabastamise tingimustele, soovitatakse Maltal suurendada jõupingutusi gaasinõudluse ajutiseks vähendamiseks kuni 31. märtsini 2024, vastavalt nõukogu määrusele (EL) 2023/706 (17). |
| --- | --- |

(32)

Malta panus liidu 2030. aasta energiatõhususe eesmärkide saavutamisse on väike ning elamute energiatarbimine kasvab jätkuvalt. Malta võiks tugevdada energiatõhususe meetmeid ja vähendada energianõudlust järgmiselt: soodustades päikesepaneelide paigaldamist kõikidele uutele hoonetele; tagades sobivate päikeseenergiaseadmete kasutuselevõtu kõigis uutes üldkasutatavates ja mitteeluhoonetes, mille kasulik põrandapind on üle 250 m2; kõrvaldades õiguslikud takistused ja pakkudes eluasemeomanikele täiendavaid majanduslikke stiimuleid. Digitehnoloogia, näiteks energiakasutuse jälgimise ja reguleerimise rakenduste kasutamine võib aidata suurendada energiatõhusust. Ehitussektori uue riikliku õigusraamistiku tõhus rakendamine parandaks hoonete kvaliteeti (sealhulgas energiatõhusust) ja ehitusprotsessi ohutust. 2022. aasta augustist kuni 2023. aasta märtsini suurenes Malta maagaasi tarbimine võrreldes eelneva viie aasta sama perioodi keskmise gaasitarbimisega 12,7 %, mis on vastupidine suundumus nõukogu määruses (EL) 2022/1369 (16) seatud vähendamiseesmärgile 15 %. Kuigi Malta vastab selle eesmärgi kohaldamisest vabastamise tingimustele, soovitatakse Maltal suurendada jõupingutusi gaasinõudluse ajutiseks vähendamiseks kuni 31. märtsini 2024, vastavalt nõukogu määrusele (EL) 2023/706 (17).

| (33) | Võttes arvesse jätkuvat sõltuvust eraautodest, kasvab maanteetranspordi heide jätkuvalt ja maanteetransport on Maltal suurim heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmamata kasvuhoonegaaside heite allikas. Heiteta sõidukite osakaal on palju väiksem kui liidu keskmine ja kasvab väga aeglaselt. Heite ja liiklusummikute vähendamiseks peaks Malta parandama ühistransporti (täpsus, lühem sõiduaeg), võtma kasutusele arukad transpordisüsteemid (et parandada liiklusvooge, ohutust ja liikluseeskirjade täitmise tagamist) ning investeerima kergliiklustaristusse, et pakkuda eraautodele ohutuid alternatiive (nt ohutud, eraldatud ja omavahel ühendatud kõnniteed ja jalgratta-/elektritõukerattateed). |
| --- | --- |

(33)

Võttes arvesse jätkuvat sõltuvust eraautodest, kasvab maanteetranspordi heide jätkuvalt ja maanteetransport on Maltal suurim heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmamata kasvuhoonegaaside heite allikas. Heiteta sõidukite osakaal on palju väiksem kui liidu keskmine ja kasvab väga aeglaselt. Heite ja liiklusummikute vähendamiseks peaks Malta parandama ühistransporti (täpsus, lühem sõiduaeg), võtma kasutusele arukad transpordisüsteemid (et parandada liiklusvooge, ohutust ja liikluseeskirjade täitmise tagamist) ning investeerima kergliiklustaristusse, et pakkuda eraautodele ohutuid alternatiive (nt ohutud, eraldatud ja omavahel ühendatud kõnniteed ja jalgratta-/elektritõukerattateed).

| (34) | Tööjõu ja oskuste nappus rohepöörde jaoks olulistes sektorites ja kutsealadel, sealhulgas nullnetotehnoloogiate tootmine, kasutuselevõtt ja hooldamine, tekitab probleeme üleminekul nullnetomajandusele. Kvaliteetsed haridus- ja koolitussüsteemid, mis vastavad tööturu muutuvatele vajadustele, ning sihipärased täiend- ja ümberõppe meetmed on esmatähtsad, et vähendada oskuste nappust ning edendada töötajate kaasamist ja tööjõu ümberpaigutamist. Kasutamata tööjõupakkumise rakendamiseks peavad kõnealused meetmed olema kättesaadavad eelkõige rohepöördest enim mõjutatud üksikisikutele ning sektorites ja piirkondades. 2022. aastal oli Maltal tööjõunappus kuue ameti puhul, mis nõuavad rohepöördeks erioskusi või -teadmisi, sealhulgas tootmis- ja ehitustöötajad. |
| --- | --- |

(34)

Tööjõu ja oskuste nappus rohepöörde jaoks olulistes sektorites ja kutsealadel, sealhulgas nullnetotehnoloogiate tootmine, kasutuselevõtt ja hooldamine, tekitab probleeme üleminekul nullnetomajandusele. Kvaliteetsed haridus- ja koolitussüsteemid, mis vastavad tööturu muutuvatele vajadustele, ning sihipärased täiend- ja ümberõppe meetmed on esmatähtsad, et vähendada oskuste nappust ning edendada töötajate kaasamist ja tööjõu ümberpaigutamist. Kasutamata tööjõupakkumise rakendamiseks peavad kõnealused meetmed olema kättesaadavad eelkõige rohepöördest enim mõjutatud üksikisikutele ning sektorites ja piirkondades. 2022. aastal oli Maltal tööjõunappus kuue ameti puhul, mis nõuavad rohepöördeks erioskusi või -teadmisi, sealhulgas tootmis- ja ehitustöötajad.

| (35) | Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2023. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (18) kajastub esitatud soovituses 1. |
| --- | --- |

(35)

Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2023. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (18) kajastub esitatud soovituses 1.

| (36) | Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et i) tagada võla jätkusuutlikkus ja hoiduda 2023. aastal kogunõudluse laiapõhjalisest toetamisest, suunata paremini kõrgete energiahindade mõju leevendamiseks võetavaid eelarvemeetmeid ning kaaluda asjakohaseid viise toetuse lõpetamiseks, kui energiahinnasurve väheneb; ii) säilitada avaliku sektori investeeringute kõrge tase ja edendada erainvesteeringuid, et toetada rohe- ja digipööret; iii) toetada palgasuundumusi, mis leevendavad ostujõu vähenemist, piirates samal ajal teisest mõju inflatsioonile, tõhustada veelgi aktiivset tööturupoliitikat ja leevendada oskuste nappust; iv) parandada ettevõtluskeskkonda ja tagada, et ettevõtetele antav energiatoetus on kulutõhus, ajutine, suunatud elujõulistele ettevõtetele ja säilitab stiimulid rohepöördeks, ning v) säilitada makromajanduslik finantsstabiilsus ja jälgida riske, jätkates samal ajal tööd pangandusliidu väljakujundamiseks. Malta puhul aitavad soovitused 1, 2, 3 ja 4 rakendada esimest, teist, kolmandat ja neljandat soovitust, mis on sätestatud 2023. aasta euroala käsitlevas soovituses, |
| --- | --- |

(36)

Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et i) tagada võla jätkusuutlikkus ja hoiduda 2023. aastal kogunõudluse laiapõhjalisest toetamisest, suunata paremini kõrgete energiahindade mõju leevendamiseks võetavaid eelarvemeetmeid ning kaaluda asjakohaseid viise toetuse lõpetamiseks, kui energiahinnasurve väheneb; ii) säilitada avaliku sektori investeeringute kõrge tase ja edendada erainvesteeringuid, et toetada rohe- ja digipööret; iii) toetada palgasuundumusi, mis leevendavad ostujõu vähenemist, piirates samal ajal teisest mõju inflatsioonile, tõhustada veelgi aktiivset tööturupoliitikat ja leevendada oskuste nappust; iv) parandada ettevõtluskeskkonda ja tagada, et ettevõtetele antav energiatoetus on kulutõhus, ajutine, suunatud elujõulistele ettevõtetele ja säilitab stiimulid rohepöördeks, ning v) säilitada makromajanduslik finantsstabiilsus ja jälgida riske, jätkates samal ajal tööd pangandusliidu väljakujundamiseks. Malta puhul aitavad soovitused 1, 2, 3 ja 4 rakendada esimest, teist, kolmandat ja neljandat soovitust, mis on sätestatud 2023. aasta euroala käsitlevas soovituses,

SOOVITAB Maltal võtta 2023. ja 2024. aastal järgmisi meetmeid.

1.

Tagada konservatiivne eelarvepoliitika, eelkõige piirates riiklikult rahastatavate esmaste netokulude nominaalset kasvu 2024. aastal kuni 5,9 %ni (19).

Säilitada riiklikult rahastatavad avaliku sektori investeeringud ning tagada rahastust antavate toetuste ja muude liidu vahendite tulemuslik kasutuselevõtt, eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks.

Jätkata pärast 2024. aastat keskpika perioodi eelarvestrateegia rakendamist, mis hõlmab järkjärgulist ja kestlikku konsolideerimist koos investeeringute ja reformidega, mis soodustavad hoogsamat kestlikku majanduskasvu, et saavutada keskpikas perspektiivis usaldusväärne eelarvepositsioon.

2.

Jätkata taaste- ja vastupidavuskava järjepidevat rakendamist ning alustada pärast hiljutist addendum’i, sealhulgas REPowerEU peatüki esitamist kiiresti seotud meetmete rakendamist. Jätkata ühtekuuluvuspoliitika programmide kiiret rakendamist täielikus vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga.

3.

Tulemuslikult tegeleda maksusüsteemi elementidega, mis võivad soodustada üksikisikute ja hargmaiste ettevõtete agressiivset maksuplaneerimist, sh tagades liidust välja minevate intressi-, litsentsitasu- ja dividendimaksete piisava maksustamise ning muutes välismaistele äriühingutele kehtestatud nõudeid.

4.

Vähendada sõltuvust fossiilkütustest, kiirendades taastuvenergia, sealhulgas avamere tuule- ja päikeseenergia kasutuselevõttu, ning ajakohastada ja suurendada elektrivõrgusüsteemi võimsust, sealhulgas ülekande-, jaotus- ja akusalvestusvõimsust. Vähendada energianõudlust suurema energiatõhususe teel, eelkõige elamute puhul. Vähendada heidet maanteetranspordisektoris, vähendades liiklusummikuid ühistransporditeenuse parema kvaliteedi, arukate transpordisüsteemide ja kergliiklustaristusse investeerimise teel. Suurendada poliitilisi jõupingutusi rohepöördeks vajalike oskuste ja pädevuste pakkumiseks ja omandamiseks.

Brüssel, 14. juuli 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 25).

3

(4)  Nõukogu 16. mai 2023. aasta soovitus euroala majanduspoliitika kohta (ELT C 180, 23.5.2023, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. veebruari 2023. aasta määrus (EL) 2023/435, millega muudetakse määrust (EL) 2021/241 riiklike taaste- ja vastupidavuskavade REPowerEU peatükkide osas ning määrusi (EL) nr 1303/2013, (EL) 2021/1060 ja (EL) 2021/1755 ning direktiivi 2003/87/EÜ (ELT L 63, 28.2.2023, lk 1).

5

(6)  ST 11941/2021 INIT; ST 11941/2021 ADD 1.

6

(7)  Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitus, milles esitatakse nõukogu arvamus Malta 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 304, 29.7.2021, lk 83).

7

(8)  Eelarvepoliitikat mõõdetakse esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse rahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavaid kulusid. Üksikasjalikum teave on esitatud eelarvestatistikatabelite tekstikastis 1.

8

(9)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud andsid pärssiva panuse 0,3 protsendipunkti SKPst.

9

(10)  See näitaja kajastab nende meetmete aastaste eelarvekulude taset, sealhulgas jooksvaid tulusid ja kulusid ning asjakohasel juhul kapitalikulumeetmeid.

10

(11)  Nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitus, milles käsitletakse Malta 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Malta 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 334, 1.9.2022, lk 146).

11

(12)  Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on Malta keskpika perioodi (kümne aasta keskmine) nominaalne potentsiaalne SKP kasv, mida kasutatakse eelarvepoliitika mõõtmiseks, hinnanguliselt 9,5 %.

12

(13)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma neutraalse panuse 0,0 protsendipunkti SKPst.

13

(14)  Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikkel 5 nõuab ka kohandamist rohkem kui 0,5 % SKPst liikmesriikide puhul, kelle valitsemissektori võlg ületab 60 % SKPst või kelle võla jätkusuutlikkusega seotud riskid on suuremad.

14

(15)  Nõukogu 14. detsembri 2022. aasta direktiiv (EL) 2022/2523 hargmaiste ettevõtete kontsernide ja suurte riigisiseste kontsernide ülemaailmse madalaima maksustamistaseme tagamise kohta liidus (ELT L 328, 22.12.2022, lk 1).

15

(16)  Nõukogu 5. augusti 2022. aasta määrus (EL) 2022/1369, mis käsitleb gaasinõudluse vähendamise koordineeritud meetmeid (ELT L 206, 8.8.2022, lk 1).

16

(17)  Nõukogu 30. märtsi 2023. aasta määrus (EL) 2023/706, millega muudetakse määrust (EL) 2022/1369 seoses gaasinõudluse vähendamise meetmete nõudluse vähendamise perioodi pikendamisega ning nende meetmete rakendamise aruandluse ja seire tõhustamisega (ELT L 93, 31.3.2023, lk 1).

17

(18)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.

18

(19)  See vastab hinnangute kohaselt 2024. aastal struktuurse eelarvepositsiooni iga-aastasele parandamisele vähemalt 0,5 % SKPst, nagu on kirjeldatud põhjenduses 23.

19

---

| 1.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/176 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/176

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

14. juuli 2023,

milles käsitletakse Madalmaade 2023. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Madalmaade 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohta

(2023/C 312/19)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arves nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (3) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu (edaspidi „rahastu“). Rahastust antakse liikmesriikidele rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. Kooskõlas Euroopa poolaasta prioriteetidega aitab rahastu kaasa majanduslikule ja kaasavale taastumisele ning kestlike ja majanduskasvu soodustavate reformide ja investeeringute tegemisele, eelkõige rohe- ja digipööret edendavate reformide ja investeeringute tegemisele, et muuta liikmesriikide majandus vastupidavamaks. Samuti aitab see tugevdada riigi rahandust ning hoogustada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis, parandada territoriaalset ühtekuuluvust liidus ja toetada Euroopa sotsiaalõiguste samba jätkuvat rakendamist. 30. juunil 2022 ajakohastati vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikele 2 rahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust. |
| --- | --- |

(1)

19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (3) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu (edaspidi „rahastu“). Rahastust antakse liikmesriikidele rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. Kooskõlas Euroopa poolaasta prioriteetidega aitab rahastu kaasa majanduslikule ja kaasavale taastumisele ning kestlike ja majanduskasvu soodustavate reformide ja investeeringute tegemisele, eelkõige rohe- ja digipööret edendavate reformide ja investeeringute tegemisele, et muuta liikmesriikide majandus vastupidavamaks. Samuti aitab see tugevdada riigi rahandust ning hoogustada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis, parandada territoriaalset ühtekuuluvust liidus ja toetada Euroopa sotsiaalõiguste samba jätkuvat rakendamist. 30. juunil 2022 ajakohastati vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikele 2 rahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.

| (2) | 22. novembril 2022 võttis komisjon vastu 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2023) algust. 23. märtsil 2023 kiitis Euroopa Ülemkogu heaks 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid, mis on koondunud konkurentsivõimelise kestlikkuse nelja mõõtme ümber. 22. novembril 2022 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka 2023. aasta häiremehhanismi aruande, milles nimetati Madalmaid ühe liikmesriigina, kus võib esineda tasakaalustamatus või kus võib esineda oht selle tekkimiseks ja kelle olukorda oleks vaja põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka arvamuse Madalmaade 2023. aasta eelarvekava kohta. Komisjon võttis vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2023. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. Nõukogu võttis 16. mail 2023 vastu euroala majanduspoliitikat käsitleva soovituse (4) (edaspidi „2023. aasta euroala käsitlev soovitus“) ja 13. märtsil 2023 ühise tööhõivearuande. |
| --- | --- |

(2)

22. novembril 2022 võttis komisjon vastu 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2023) algust. 23. märtsil 2023 kiitis Euroopa Ülemkogu heaks 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid, mis on koondunud konkurentsivõimelise kestlikkuse nelja mõõtme ümber. 22. novembril 2022 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka 2023. aasta häiremehhanismi aruande, milles nimetati Madalmaid ühe liikmesriigina, kus võib esineda tasakaalustamatus või kus võib esineda oht selle tekkimiseks ja kelle olukorda oleks vaja põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka arvamuse Madalmaade 2023. aasta eelarvekava kohta. Komisjon võttis vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2023. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. Nõukogu võttis 16. mail 2023 vastu euroala majanduspoliitikat käsitleva soovituse (4) (edaspidi „2023. aasta euroala käsitlev soovitus“) ja 13. märtsil 2023 ühise tööhõivearuande.

| (3) | Kuigi liidu riikide majandus on olnud märkimisväärselt vastupidav, avaldab geopoliitiline kontekst jätkuvalt negatiivset mõju. Kuna liit toetab kindlalt Ukrainat, keskendutakse liidu majandus- ja sotsiaalpoliitika tegevuskavas sellele, et vähendada lühiajalises perspektiivis energiašokkide negatiivset mõju nii haavatavatele leibkondadele kui ka ettevõtetele ning jätkata jõupingutusi, et viia ellu rohe- ja digipööre, toetada kestlikku ja kaasavat majanduskasvu, tagada makromajanduslik stabiilsus ja suurendada vastupidavust keskpikas perspektiivis. Samuti keskendutakse selles jõuliselt liidu konkurentsivõime ja tootlikkuse suurendamisele. |
| --- | --- |

(3)

Kuigi liidu riikide majandus on olnud märkimisväärselt vastupidav, avaldab geopoliitiline kontekst jätkuvalt negatiivset mõju. Kuna liit toetab kindlalt Ukrainat, keskendutakse liidu majandus- ja sotsiaalpoliitika tegevuskavas sellele, et vähendada lühiajalises perspektiivis energiašokkide negatiivset mõju nii haavatavatele leibkondadele kui ka ettevõtetele ning jätkata jõupingutusi, et viia ellu rohe- ja digipööre, toetada kestlikku ja kaasavat majanduskasvu, tagada makromajanduslik stabiilsus ja suurendada vastupidavust keskpikas perspektiivis. Samuti keskendutakse selles jõuliselt liidu konkurentsivõime ja tootlikkuse suurendamisele.

| (4) | 1. veebruaril 2023 avaldas komisjon teatise „Rohelise kokkuleppe tööstuskava kliimaneutraalsuse ajastuks“ (edaspidi „rohelise kokkuleppe tööstuskava“). Rohelise kokkuleppe tööstuskava eesmärk on edendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet ja toetada kiiret üleminekut kliimaneutraalsusele. See täiendab Euroopa rohelise kokkuleppe ja kava „REPowerEU“ raames tehtavaid jõupingutusi. Sellega tahetakse samuti luua keskkond, mis aitaks paremini suurendada liidu tootmisvõimsust nullnetotehnoloogia ja toodete osas, mida on vaja liidu ambitsioonikate kliimaeesmärkide saavutamiseks, samuti tagada juurdepääs asjakohastele kriitilise tähtsusega toorainetele, sealhulgas mitmekesistades hankimist, kasutades parimal viisil liikmesriikide maavarasid ja maksimeerides toorainete ringlussevõttu. Rohelise kokkuleppe tööstuskava põhineb neljal sambal: prognoositav ja lihtsam õigusraamistik, kiirem juurdepääs rahastusele, oskuste edendamine ning avatud kaubandus tarneahelate vastupidavuse tagamiseks. Komisjon avaldas 16. märtsil 2023 teatise „ELi pikaajaline konkurentsivõime: pilk 2030. aasta järgsesse aega“, milles on esitatud üheksa üksteist tugevdavat tegurit koos eesmärgiga luua majanduskasvu soodustav õigusraamistik. Teatises seatakse poliitilised prioriteedid, mille eesmärk on aktiivselt tagada struktuursed parandused, sihipärased investeeringud ja reguleerivad meetmed liidu ja selle liikmesriikide pikaajalise konkurentsivõime edendamiseks. Allpool esitatud soovitused aitavad neid prioriteete ellu viia. |
| --- | --- |

(4)

1. veebruaril 2023 avaldas komisjon teatise „Rohelise kokkuleppe tööstuskava kliimaneutraalsuse ajastuks“ (edaspidi „rohelise kokkuleppe tööstuskava“). Rohelise kokkuleppe tööstuskava eesmärk on edendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet ja toetada kiiret üleminekut kliimaneutraalsusele. See täiendab Euroopa rohelise kokkuleppe ja kava „REPowerEU“ raames tehtavaid jõupingutusi. Sellega tahetakse samuti luua keskkond, mis aitaks paremini suurendada liidu tootmisvõimsust nullnetotehnoloogia ja toodete osas, mida on vaja liidu ambitsioonikate kliimaeesmärkide saavutamiseks, samuti tagada juurdepääs asjakohastele kriitilise tähtsusega toorainetele, sealhulgas mitmekesistades hankimist, kasutades parimal viisil liikmesriikide maavarasid ja maksimeerides toorainete ringlussevõttu. Rohelise kokkuleppe tööstuskava põhineb neljal sambal: prognoositav ja lihtsam õigusraamistik, kiirem juurdepääs rahastusele, oskuste edendamine ning avatud kaubandus tarneahelate vastupidavuse tagamiseks. Komisjon avaldas 16. märtsil 2023 teatise „ELi pikaajaline konkurentsivõime: pilk 2030. aasta järgsesse aega“, milles on esitatud üheksa üksteist tugevdavat tegurit koos eesmärgiga luua majanduskasvu soodustav õigusraamistik. Teatises seatakse poliitilised prioriteedid, mille eesmärk on aktiivselt tagada struktuursed parandused, sihipärased investeeringud ja reguleerivad meetmed liidu ja selle liikmesriikide pikaajalise konkurentsivõime edendamiseks. Allpool esitatud soovitused aitavad neid prioriteete ellu viia.

| (5) | 2023. aastal jätkub majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta areng kooskõlas rahastu rakendamisega. Taaste- ja vastupidavuskavade täielik rakendamine on jätkuvalt oluline Euroopa poolaasta poliitiliste prioriteetide elluviimiseks, kuna kavades käsitletakse kõiki viimastel aastatel esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019., 2020. ja 2022. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mis on läbi vaadatud või mida on ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21. |
| --- | --- |

(5)

2023. aastal jätkub majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta areng kooskõlas rahastu rakendamisega. Taaste- ja vastupidavuskavade täielik rakendamine on jätkuvalt oluline Euroopa poolaasta poliitiliste prioriteetide elluviimiseks, kuna kavades käsitletakse kõiki viimastel aastatel esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019., 2020. ja 2022. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mis on läbi vaadatud või mida on ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21.

| (6) | 27. veebruaril 2023 vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2023/435 (5) (edaspidi „REPowerEU määrus“) eesmärk on kaotada kiiresti järkjärguliselt liidu sõltuvus Venemaa fossiilkütuste impordist. See aitab tugevdada energiajulgeolekut ja mitmekesistada liidu energiavarustust ning suurendada samal ajal taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, energiasalvestusvõimsust ja energiatõhusust. REPowerEU määrus võimaldab liikmesriikidel lisada oma riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse uue REPowerEU peatüki, et rahastada olulisi reforme ja investeeringuid, mis aitavad saavutada REPowerEU eesmärke. Samuti aitavad kõnealused reformid ja investeeringud suurendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet, nagu on kirjeldatud rohelise kokkuleppe tööstuskavas, ja käsitleda energiaalaseid riigipõhiseid soovitusi, mis esitati liikmesriikidele 2022. aastal ja esitatakse neile asjakohasel juhul ka 2023. aastal. REPowerEU määrusega kehtestatakse uus tagastamatu rahalise toetuse kategooria, mille kaudu saavad liikmesriigid rahastada taaste- ja vastupidavuskavade raames uusi energiaga seotud reforme ja investeeringuid. |
| --- | --- |

(6)

27. veebruaril 2023 vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2023/435 (5) (edaspidi „REPowerEU määrus“) eesmärk on kaotada kiiresti järkjärguliselt liidu sõltuvus Venemaa fossiilkütuste impordist. See aitab tugevdada energiajulgeolekut ja mitmekesistada liidu energiavarustust ning suurendada samal ajal taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, energiasalvestusvõimsust ja energiatõhusust. REPowerEU määrus võimaldab liikmesriikidel lisada oma riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse uue REPowerEU peatüki, et rahastada olulisi reforme ja investeeringuid, mis aitavad saavutada REPowerEU eesmärke. Samuti aitavad kõnealused reformid ja investeeringud suurendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet, nagu on kirjeldatud rohelise kokkuleppe tööstuskavas, ja käsitleda energiaalaseid riigipõhiseid soovitusi, mis esitati liikmesriikidele 2022. aastal ja esitatakse neile asjakohasel juhul ka 2023. aastal. REPowerEU määrusega kehtestatakse uus tagastamatu rahalise toetuse kategooria, mille kaudu saavad liikmesriigid rahastada taaste- ja vastupidavuskavade raames uusi energiaga seotud reforme ja investeeringuid.

| (7) | 8. märtsil 2023 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse eelarvepoliitika suunised 2024. aastaks (edaspidi „8. märtsi 2023. aasta teatis“). Selle eesmärk on toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon tuletas meelde, et stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamine lõpetatakse 2023. aasta lõpus. Komisjon kutsus üles kohaldama 2023.–2024. aastal eelarvepoliitikat, mis tagab võla jätkusuutlikkuse keskpikas perspektiivis ja suurendab kestlikul viisil potentsiaalset majanduskasvu, ning kutsus liikmesriike üles määrama oma 2023. aasta stabiilsus- ja lähenemisprogrammides kindlaks, kuidas eelarvekavadega tagatakse keskpikas perspektiivis eelarvepuudujäägi aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse 3 % sisemajanduse koguproduktist (edaspidi „SKP“) järgimine ning võla usutav ja pidev vähendamine või selle hoidmine usaldusväärsel tasemel. Komisjon kutsus samuti liikmesriike üles kaotama järk-järgult riiklikud eelarvemeetmed, mis on kehtestatud leibkondade ja ettevõtete kaitsmiseks energiahinnašoki eest, ja alustama kõige vähem suunatud meetmetest. Komisjon märkis, et kui uue energiahinnasurve tõttu on vaja toetusmeetmeid pikendada, peaksid liikmesriikide sellised meetmed olema paremini suunatud haavatavatele leibkondadele ja ettevõtetele. Komisjon teatas, et eelarvesoovitused tuleks kvantifitseerida ja diferentseerida. Lisaks, nagu on kavandatud komisjoni 9. novembri 2022. aasta teatises ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniste kohta, sõnastatakse eelarvesoovitused esmaste netokulude põhjal. Komisjon soovitas, et kõik liikmesriigid jätkavad riiklikult rahastatavaid investeeringuid ning tagavad rahastu ning muude liidu vahendite tõhusa kasutamise, eelkõige seoses rohe- ja digipöördega ning vastupidavuseesmärkidega. Komisjon märkis, et teeb nõukogule ettepaneku, et kehtivate õigusnormide kohased ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal. |
| --- | --- |

(7)

8. märtsil 2023 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse eelarvepoliitika suunised 2024. aastaks (edaspidi „8. märtsi 2023. aasta teatis“). Selle eesmärk on toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon tuletas meelde, et stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamine lõpetatakse 2023. aasta lõpus. Komisjon kutsus üles kohaldama 2023.–2024. aastal eelarvepoliitikat, mis tagab võla jätkusuutlikkuse keskpikas perspektiivis ja suurendab kestlikul viisil potentsiaalset majanduskasvu, ning kutsus liikmesriike üles määrama oma 2023. aasta stabiilsus- ja lähenemisprogrammides kindlaks, kuidas eelarvekavadega tagatakse keskpikas perspektiivis eelarvepuudujäägi aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse 3 % sisemajanduse koguproduktist (edaspidi „SKP“) järgimine ning võla usutav ja pidev vähendamine või selle hoidmine usaldusväärsel tasemel. Komisjon kutsus samuti liikmesriike üles kaotama järk-järgult riiklikud eelarvemeetmed, mis on kehtestatud leibkondade ja ettevõtete kaitsmiseks energiahinnašoki eest, ja alustama kõige vähem suunatud meetmetest. Komisjon märkis, et kui uue energiahinnasurve tõttu on vaja toetusmeetmeid pikendada, peaksid liikmesriikide sellised meetmed olema paremini suunatud haavatavatele leibkondadele ja ettevõtetele. Komisjon teatas, et eelarvesoovitused tuleks kvantifitseerida ja diferentseerida. Lisaks, nagu on kavandatud komisjoni 9. novembri 2022. aasta teatises ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniste kohta, sõnastatakse eelarvesoovitused esmaste netokulude põhjal. Komisjon soovitas, et kõik liikmesriigid jätkavad riiklikult rahastatavaid investeeringuid ning tagavad rahastu ning muude liidu vahendite tõhusa kasutamise, eelkõige seoses rohe- ja digipöördega ning vastupidavuseesmärkidega. Komisjon märkis, et teeb nõukogule ettepaneku, et kehtivate õigusnormide kohased ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal.

| (8) | 26. aprillil 2023 esitas komisjon seadusandlikud ettepanekud liidu majanduse juhtimise eeskirjade põhjalikuks reformimiseks. Ettepanekute põhieesmärk on parandada valitsemissektori võla jätkusuutlikkust ning edendada reformide ja investeeringute kaudu kõigis liikmesriikides kestlikku ja kaasavat majanduskasvu. Komisjon soovib ettepanekutega suurendada riikide isevastutust, lihtsustada raamistikku ja keskenduda enam keskpikale perioodile, millega kaasneb tõhus ja ühtsem täitmise tagamine. ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniseid käsitlevate nõukogu 14. märtsi 2023. aasta järelduste kohaselt on eesmärk viia seadusandlik töö lõpule 2023. aastal. |
| --- | --- |

(8)

26. aprillil 2023 esitas komisjon seadusandlikud ettepanekud liidu majanduse juhtimise eeskirjade põhjalikuks reformimiseks. Ettepanekute põhieesmärk on parandada valitsemissektori võla jätkusuutlikkust ning edendada reformide ja investeeringute kaudu kõigis liikmesriikides kestlikku ja kaasavat majanduskasvu. Komisjon soovib ettepanekutega suurendada riikide isevastutust, lihtsustada raamistikku ja keskenduda enam keskpikale perioodile, millega kaasneb tõhus ja ühtsem täitmise tagamine. ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniseid käsitlevate nõukogu 14. märtsi 2023. aasta järelduste kohaselt on eesmärk viia seadusandlik töö lõpule 2023. aastal.

| (9) | 8. juulil 2022 esitasid Madalmaad vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas sätestatud hindamissuunistega. 4. oktoobril 2022 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse Madalmaade taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta (6). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Madalmaad on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjaomased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud. |
| --- | --- |

(9)

8. juulil 2022 esitasid Madalmaad vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas sätestatud hindamissuunistega. 4. oktoobril 2022 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse Madalmaade taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta (6). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Madalmaad on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjaomased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud.

| (10) | 28. aprillil 2023 esitasid Madalmaad oma 2023. aasta riikliku reformikava ja oma 2023. aasta stabiilsusprogrammi kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 4 lõikega 1. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2023. aasta riiklik reformikava ka Madalmaade kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava täitmisel tehtud edusammude kohta. |
| --- | --- |

(10)

28. aprillil 2023 esitasid Madalmaad oma 2023. aasta riikliku reformikava ja oma 2023. aasta stabiilsusprogrammi kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 4 lõikega 1. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2023. aasta riiklik reformikava ka Madalmaade kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava täitmisel tehtud edusammude kohta.

| (11) | 24. mail 2023 avaldas komisjon Madalmaade kohta 2023. aasta riigiaruande. Selles hinnati Madalmaade edusamme nõukogu poolt aastatel 2019–2022 vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti kokkuvõte sellest, kuidas Madalmaad on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Kõnealuse analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega. Samuti hinnati Madalmaaade edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kestliku arengu eesmärkide saavutamisel. |
| --- | --- |

(11)

24. mail 2023 avaldas komisjon Madalmaade kohta 2023. aasta riigiaruande. Selles hinnati Madalmaade edusamme nõukogu poolt aastatel 2019–2022 vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti kokkuvõte sellest, kuidas Madalmaad on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Kõnealuse analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega. Samuti hinnati Madalmaaade edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

| (12) | Komisjon tegi määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Madalmaade kohta põhjaliku analüüsi ja avaldas selle tulemused 24. mail 2023. Komisjon jõudis järeldusele, et Madalmaades esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige püsib (kuigi on mõningaid vähenemismärke) haavatavus, mis on seotud erasektori suure võlaga ja jooksevkonto suure ülejäägiga, millel on piiriülene mõju. Hoolimata andmete hiljutisest läbivaatamisest on jooksevkonto ülejääk ja erasektori võlg rahvusvaheliste standardite kohaselt suur ning majanduse põhinäitajatest kõrgem. Kaubandustingimuste halvenemine, jooksevkonto kasv püsivhindades ja esmaste tulude puudujäägi suurenemine tingisid 2022. aastal suure jooksevkonto ülejäägi vähenemise. Kuna kaubandustingimused paranevad, peaks ülejääk 2023. aastal märkimisväärselt taastuma ja 2024. aastal stabiliseeruma. Teatavaid poliitilisi edusamme on tehtud, kuid investeerimistakistuste vähendamiseks on vaja ära teha rohkem. Mittefinantsettevõtete ja leibkondade võlakoormus on endiselt suur: viimane on rohkem murettekitav, sest see muudab leibkonnad šokkide suhtes haavatavaks, kusjuures neid riske süvendab eluasemehindade suur ja kasvav ülehindamine. Tulevikus peaks võlg jätkuvalt mõõdukalt vähenema. Eluasemehindade mõõdukale langusele vaatamata püsib surve eluasemeturule, eelkõige seetõttu, et uute eluasemete ehitamine jääb valitsuse eesmärkidest oluliselt allapoole. Samal ajal toetatakse võlapõhiselt rahastatavat koduomandit jätkuvalt soodsa maksustamisega, kuigi eraüüriturgu käsitlev poliitika võib selle arengut pärssida. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon tegi määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Madalmaade kohta põhjaliku analüüsi ja avaldas selle tulemused 24. mail 2023. Komisjon jõudis järeldusele, et Madalmaades esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige püsib (kuigi on mõningaid vähenemismärke) haavatavus, mis on seotud erasektori suure võlaga ja jooksevkonto suure ülejäägiga, millel on piiriülene mõju. Hoolimata andmete hiljutisest läbivaatamisest on jooksevkonto ülejääk ja erasektori võlg rahvusvaheliste standardite kohaselt suur ning majanduse põhinäitajatest kõrgem. Kaubandustingimuste halvenemine, jooksevkonto kasv püsivhindades ja esmaste tulude puudujäägi suurenemine tingisid 2022. aastal suure jooksevkonto ülejäägi vähenemise. Kuna kaubandustingimused paranevad, peaks ülejääk 2023. aastal märkimisväärselt taastuma ja 2024. aastal stabiliseeruma. Teatavaid poliitilisi edusamme on tehtud, kuid investeerimistakistuste vähendamiseks on vaja ära teha rohkem. Mittefinantsettevõtete ja leibkondade võlakoormus on endiselt suur: viimane on rohkem murettekitav, sest see muudab leibkonnad šokkide suhtes haavatavaks, kusjuures neid riske süvendab eluasemehindade suur ja kasvav ülehindamine. Tulevikus peaks võlg jätkuvalt mõõdukalt vähenema. Eluasemehindade mõõdukale langusele vaatamata püsib surve eluasemeturule, eelkõige seetõttu, et uute eluasemete ehitamine jääb valitsuse eesmärkidest oluliselt allapoole. Samal ajal toetatakse võlapõhiselt rahastatavat koduomandit jätkuvalt soodsa maksustamisega, kuigi eraüüriturgu käsitlev poliitika võib selle arengut pärssida.

| (13) | Eurostati kinnitatud andmete kohaselt jõudis Madalmaade valitsemissektori eelarvepositsioon puudujäägilt 2,4 % SKPst 2021. aastal tasakaalus eelarveni 2022. aastal, samas kui valitsemissektori võlg vähenes 52,5 %-lt SKPst 2021. aasta lõpus 51,0 %-le SKPst 2022. aasta lõpus. |
| --- | --- |

(13)

Eurostati kinnitatud andmete kohaselt jõudis Madalmaade valitsemissektori eelarvepositsioon puudujäägilt 2,4 % SKPst 2021. aastal tasakaalus eelarveni 2022. aastal, samas kui valitsemissektori võlg vähenes 52,5 %-lt SKPst 2021. aasta lõpus 51,0 %-le SKPst 2022. aasta lõpus.

| (14) | Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud meetmed, mis on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. 2022. aastal hõlmasid sellised tulusid vähendavad eelarvepoliitilised meetmed energia käibemaksu ning bensiini ja diislikütuse aktsiisi langetamist, samas kui sellised kulusid suurendavad eelarvepoliitilised meetmed hõlmasid hüvitist novembri ja detsembri energiaarvete eest ning toetust väikese sissetulekuga leibkondadele, kelle energiaarved olid suured. Nende meetmete kulusid tasakaalustasid osaliselt energiatootjate ja -tarnijate ootamatu kasumi uued maksud, nimelt 33 % solidaarsusmaks nõukogu määruse (EL) 2022/1854 (7) kohaldamisel. Komisjoni hinnangul oli kõnealuste meetmete eelarveline netokulu 2022. aastal 0,6 % SKPst. Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud ka Ukraina põgenike ajutise kaitsega seotud eelarvekulud, mis olid 2022. aastal hinnanguliselt 0,1 % SKPst. Samal ajal vähenesid COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete hinnangulised kulud 1,8 %-lt SKPst 2021. aastal 0,3 %-le SKPst 2022. aastal. |
| --- | --- |

(14)

Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud meetmed, mis on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. 2022. aastal hõlmasid sellised tulusid vähendavad eelarvepoliitilised meetmed energia käibemaksu ning bensiini ja diislikütuse aktsiisi langetamist, samas kui sellised kulusid suurendavad eelarvepoliitilised meetmed hõlmasid hüvitist novembri ja detsembri energiaarvete eest ning toetust väikese sissetulekuga leibkondadele, kelle energiaarved olid suured. Nende meetmete kulusid tasakaalustasid osaliselt energiatootjate ja -tarnijate ootamatu kasumi uued maksud, nimelt 33 % solidaarsusmaks nõukogu määruse (EL) 2022/1854 (7) kohaldamisel. Komisjoni hinnangul oli kõnealuste meetmete eelarveline netokulu 2022. aastal 0,6 % SKPst. Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud ka Ukraina põgenike ajutise kaitsega seotud eelarvekulud, mis olid 2022. aastal hinnanguliselt 0,1 % SKPst. Samal ajal vähenesid COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete hinnangulised kulud 1,8 %-lt SKPst 2021. aastal 0,3 %-le SKPst 2022. aastal.

| (15) | 18. juunil 2021 soovitas nõukogu Madalmaadel (8) järgida 2022. aastal toetavat eelarvepoliitikat, sealhulgas rahastust saadava impulsi toel, ning säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud. |
| --- | --- |

(15)

18. juunil 2021 soovitas nõukogu Madalmaadel (8) järgida 2022. aastal toetavat eelarvepoliitikat, sealhulgas rahastust saadava impulsi toel, ning säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud.

| (16) | Komisjoni hinnangul oli eelarvepoliitika (9) 2022. aastal toetav (‒ 0,5 % SKPst), nagu nõukogu soovitas. Nagu nõukogu soovitas, jätkasid Madalmaad majanduse taastamise toetamist rahastust rahastatavate investeeringutega. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatud kulude maht oli 2022. aastal 0,2 % SKPst (2021. aastal 0,2 % SKPst). Riiklikult rahastatavad investeeringud andsid eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,1 protsendipunkti (10). Seega ei säilitanud Madalmaad riiklikult rahastatavaid investeeringuid, nagu nõukogu soovitas. Samal ajal andis riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,4 protsendipunkti. Seega hoidsid Madalmaad riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasvu piisavalt kontrolli all. |
| --- | --- |

(16)

Komisjoni hinnangul oli eelarvepoliitika (9) 2022. aastal toetav (‒ 0,5 % SKPst), nagu nõukogu soovitas. Nagu nõukogu soovitas, jätkasid Madalmaad majanduse taastamise toetamist rahastust rahastatavate investeeringutega. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatud kulude maht oli 2022. aastal 0,2 % SKPst (2021. aastal 0,2 % SKPst). Riiklikult rahastatavad investeeringud andsid eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,1 protsendipunkti (10). Seega ei säilitanud Madalmaad riiklikult rahastatavaid investeeringuid, nagu nõukogu soovitas. Samal ajal andis riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,4 protsendipunkti. Seega hoidsid Madalmaad riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasvu piisavalt kontrolli all.

| (17) | 2023. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2023. aastal ja pärast seda kooskõlas komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis märgituga. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2023. aastal 1,6 % ja 2024. aastal 1,4 %. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2023. aastal veidi rohkem (1,8 %) ja 2024. aastal veidi vähem (1,2 %). See on peamiselt tingitud sisenõudluse väljavaadete väikestest erinevustest mõlemal aastal. |
| --- | --- |

(17)

2023. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2023. aastal ja pärast seda kooskõlas komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis märgituga. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2023. aastal 1,6 % ja 2024. aastal 1,4 %. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2023. aastal veidi rohkem (1,8 %) ja 2024. aastal veidi vähem (1,2 %). See on peamiselt tingitud sisenõudluse väljavaadete väikestest erinevustest mõlemal aastal.

| (18) | Valitsus prognoosib oma 2023. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk suureneb 2023. aastal 3,0 %-le SKPst. Eelarvepuudujäägi suurenemine 2023. aastal tuleneb peamiselt energiapaketi kuludest, suurenevatest intressikuludest ja täiendavatest kulukavadest, mis on seotud ühiskondlike väljakutsetega, nagu rohepööre, haridus ja eluasemete pakkumine. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 49,3 %-lt SKPst 2022. aasta lõpus 48,4 %-le SKPst 2023. aasta lõpus. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarvepuudujääk 2023. aastal 2,1 % SKPst. See on väiksem kui 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud eelarvepuudujääk, peamiselt seetõttu, et 2022. aasta valitsemissektori eelarvepositsiooni tulemused osutusid 2023. aasta stabiilsusprogrammis eeldatust paremaks. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2023. aasta lõpus kõrgem (49,3 %). Erinevus tuleneb asjaolust, et 2022. aasta tulemusandmed osutusid 2023. aasta stabiilsusprogrammis eeldatust paremaks, kuna 2022. aastal oli võlakoormuse muutuse ja eelarvepositsiooni vaheline erinevus suur. |
| --- | --- |

(18)

Valitsus prognoosib oma 2023. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk suureneb 2023. aastal 3,0 %-le SKPst. Eelarvepuudujäägi suurenemine 2023. aastal tuleneb peamiselt energiapaketi kuludest, suurenevatest intressikuludest ja täiendavatest kulukavadest, mis on seotud ühiskondlike väljakutsetega, nagu rohepööre, haridus ja eluasemete pakkumine. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 49,3 %-lt SKPst 2022. aasta lõpus 48,4 %-le SKPst 2023. aasta lõpus. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarvepuudujääk 2023. aastal 2,1 % SKPst. See on väiksem kui 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud eelarvepuudujääk, peamiselt seetõttu, et 2022. aasta valitsemissektori eelarvepositsiooni tulemused osutusid 2023. aasta stabiilsusprogrammis eeldatust paremaks. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2023. aasta lõpus kõrgem (49,3 %). Erinevus tuleneb asjaolust, et 2022. aasta tulemusandmed osutusid 2023. aasta stabiilsusprogrammis eeldatust paremaks, kuna 2022. aastal oli võlakoormuse muutuse ja eelarvepositsiooni vaheline erinevus suur.

| (19) | 2023. aastal peaksid valitsemissektori eelarvepositsiooni jätkuvalt mõjutama eelarvemeetmed, mida on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. Need hõlmavad 2022. aastast pikendatud meetmeid, eelkõige bensiini ja diislikütuse aktsiisi vähendamist ning väikese sissetulekuga leibkondade toetamist, ning uusi meetmeid, nagu elektri ja gaasi hinnalagi ning energiamahukate VKEde toetuskava. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on toetusmeetmete eelarveline netokulu 2023. aastal 1,1 % SKPst (11). Enamik 2023. aasta meetmetest ei näi olevat suunatud kõige haavatavamatele leibkondadele või ettevõtetele ega säilita hinnasignaali energianõudluse vähendamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks. Seepärast moodustavad suunatud toetusmeetmed, mida võetakse arvesse nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovituse (12) järgimise hindamisel, komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt 2023. aastal 0,5 % SKPst (võrreldes 0,1 %ga SKPst 2022. aastal). Ukraina põgenike ajutise kaitsega seotud eelarvekulud peaksid võrreldes 2022. aastaga jääma stabiilseks. |
| --- | --- |

(19)

2023. aastal peaksid valitsemissektori eelarvepositsiooni jätkuvalt mõjutama eelarvemeetmed, mida on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. Need hõlmavad 2022. aastast pikendatud meetmeid, eelkõige bensiini ja diislikütuse aktsiisi vähendamist ning väikese sissetulekuga leibkondade toetamist, ning uusi meetmeid, nagu elektri ja gaasi hinnalagi ning energiamahukate VKEde toetuskava. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on toetusmeetmete eelarveline netokulu 2023. aastal 1,1 % SKPst (11). Enamik 2023. aasta meetmetest ei näi olevat suunatud kõige haavatavamatele leibkondadele või ettevõtetele ega säilita hinnasignaali energianõudluse vähendamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks. Seepärast moodustavad suunatud toetusmeetmed, mida võetakse arvesse nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovituse (12) järgimise hindamisel, komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt 2023. aastal 0,5 % SKPst (võrreldes 0,1 %ga SKPst 2022. aastal). Ukraina põgenike ajutise kaitsega seotud eelarvekulud peaksid võrreldes 2022. aastaga jääma stabiilseks.

| (20) | Oma 12. juuli 2022 soovituses soovitas nõukogu Madalmaadel võtta meetmeid, tagamaks 2023. aastal, et riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv on kooskõlas üldiselt neutraalse eelarvepoliitikaga, (13) võttes arvesse jätkuvat ajutist ja sihipärast toetust leibkondadele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Madalmaad peaksid olema valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Samuti soovitati Madalmaadel suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades rahastut ning muid liidu vahendeid. |
| --- | --- |

(20)

Oma 12. juuli 2022 soovituses soovitas nõukogu Madalmaadel võtta meetmeid, tagamaks 2023. aastal, et riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv on kooskõlas üldiselt neutraalse eelarvepoliitikaga, (13) võttes arvesse jätkuvat ajutist ja sihipärast toetust leibkondadele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Madalmaad peaksid olema valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Samuti soovitati Madalmaadel suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades rahastut ning muid liidu vahendeid.

| (21) | Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika 2023. aastal kiire inflatsiooni tingimustes ekspansiivne (‒ 1,1 % SKPst). See järgneb 2022. aasta ekspansiivsele eelarvepoliitikale (‒ 0,5 % SKPst). Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) peaks andma 2023. aastal eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,9 % SKPst. See hõlmab energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamatele leibkondadele ja ettevõtetele suunatud toetusmeetmete kulude suurenemist 0,4 % SKPst. Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate netokulude ekspansiivne panus on seega ainult osaliselt tingitud sihipärasest toetusest leibkondadele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukraina põgenikele. Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude ekspansiivne kasv (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) tuleneb ka mittesihtotstarbelistest energiatoetusmeetmetest, avaliku sektori palkade ja sotsiaaltoetuste püsivast tõusust ning suurematest kulutustest tervishoiule. Kokkuvõttes ei ole riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude prognoositud kasv nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitusega kooskõlas. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulude maht on 2023. aastal 0,2 % SKPst, samas kui riiklikult rahastatavad investeeringud annavad eelarvepoliitikasse neutraalse panuse 0,0 protsendipunkti. Seega kavatsevad Madalmaad rahastada täiendavaid investeeringuid rahastust ja muudest liidu vahenditest ning säilitavad prognoosi kohaselt riiklikult rahastatavad investeeringud (14). Madalmaad kavatsevad rahastada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, nagu investeerimine avamere tuuleparkide arendamisse ja nende arendamise hõlbustamine, vesiniku kasutamise stimuleerimine ja õpilaste digikirjaoskuse parandamine, mida osaliselt rahastatakse rahastust ning muudest liidu vahenditest. |
| --- | --- |

(21)

Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika 2023. aastal kiire inflatsiooni tingimustes ekspansiivne (‒ 1,1 % SKPst). See järgneb 2022. aasta ekspansiivsele eelarvepoliitikale (‒ 0,5 % SKPst). Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) peaks andma 2023. aastal eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,9 % SKPst. See hõlmab energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamatele leibkondadele ja ettevõtetele suunatud toetusmeetmete kulude suurenemist 0,4 % SKPst. Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate netokulude ekspansiivne panus on seega ainult osaliselt tingitud sihipärasest toetusest leibkondadele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukraina põgenikele. Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude ekspansiivne kasv (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) tuleneb ka mittesihtotstarbelistest energiatoetusmeetmetest, avaliku sektori palkade ja sotsiaaltoetuste püsivast tõusust ning suurematest kulutustest tervishoiule. Kokkuvõttes ei ole riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude prognoositud kasv nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitusega kooskõlas. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulude maht on 2023. aastal 0,2 % SKPst, samas kui riiklikult rahastatavad investeeringud annavad eelarvepoliitikasse neutraalse panuse 0,0 protsendipunkti. Seega kavatsevad Madalmaad rahastada täiendavaid investeeringuid rahastust ja muudest liidu vahenditest ning säilitavad prognoosi kohaselt riiklikult rahastatavad investeeringud (14). Madalmaad kavatsevad rahastada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, nagu investeerimine avamere tuuleparkide arendamisse ja nende arendamise hõlbustamine, vesiniku kasutamise stimuleerimine ja õpilaste digikirjaoskuse parandamine, mida osaliselt rahastatakse rahastust ning muudest liidu vahenditest.

| (22) | 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk 2024. aastal vähenema (2,6 %-le SKPst). 2024. aasta vähenemine kajastab peamiselt energiatoetusmeetmete järkjärgulist kaotamist. Vastavalt 2023. aasta stabiilsusprogrammile prognoositakse, et valitsemissektori võla suhe SKPsse suureneb 2024. aasta lõpuks 48,7 %ni. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk moodustab 2024. aastal 1,7 % SKPst. See on 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud eelarvepuudujäägist väiksem, mis on peamiselt tingitud baasefektist, mis tuleneb 2023. aastaks prognoositud väiksemast eelarvepuudujäägi suhtest SKPsse. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2024. aasta lõpus sarnane (48,8 %). |
| --- | --- |

(22)

2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk 2024. aastal vähenema (2,6 %-le SKPst). 2024. aasta vähenemine kajastab peamiselt energiatoetusmeetmete järkjärgulist kaotamist. Vastavalt 2023. aasta stabiilsusprogrammile prognoositakse, et valitsemissektori võla suhe SKPsse suureneb 2024. aasta lõpuks 48,7 %ni. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk moodustab 2024. aastal 1,7 % SKPst. See on 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud eelarvepuudujäägist väiksem, mis on peamiselt tingitud baasefektist, mis tuleneb 2023. aastaks prognoositud väiksemast eelarvepuudujäägi suhtest SKPsse. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2024. aasta lõpus sarnane (48,8 %).

| (23) | 2023. aasta stabiilsusprogrammis nähakse ette kõigi energiatoetusmeetmete järkjärguline kaotamine 2024. aastal. Ka komisjon eeldab energiatoetusmeetmete täielikku järkjärgulist kaotamist 2024. aastal. See sõltub eeldusest, et energiahinnad ei tõuse uuesti. |
| --- | --- |

(23)

2023. aasta stabiilsusprogrammis nähakse ette kõigi energiatoetusmeetmete järkjärguline kaotamine 2024. aastal. Ka komisjon eeldab energiatoetusmeetmete täielikku järkjärgulist kaotamist 2024. aastal. See sõltub eeldusest, et energiahinnad ei tõuse uuesti.

| (24) | Määrusega (EÜ) nr 1466/97 on seatud struktuurse eelarvepositsiooni iga-aastase parandamise sihtmärgiks 0,5 % SKPst, (15) et liikuda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas. Võttes arvesse riigi rahanduse jätkusuutlikkuse kaalutlusi, oleks komisjoni hinnangul asjakohane parandada struktuurset eelarvepositsiooni 2024. aastal vähemalt 0,3 % SKPst. Sellise paranemise tagamiseks ning kooskõlas komisjoni metoodikaga ei tohiks riiklikult rahastatavate esmaste netokulude (16) kasv 2024. aastal ületada 3,5 %, nagu on kajastatud käesolevas soovituses. Samal ajal tuleks ülejäänud energiatoetusmeetmed (komisjoni praeguse hinnangu kohaselt 1,1 % SKPst 2023. aastal) sõltuvalt energiaturu suundumustest järk-järgult kaotada, alustades kõige vähem suunatud meetmetest, ning sellest tulenevat kokkuhoidu tuleks kasutada valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamiseks. Komisjoni hinnangute kohaselt oleks selle tulemuseks esmaste netokulude kasv alla 2024. aastaks soovitatud maksimaalse kasvumäära. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt ei ole riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate netokulude kasv 2023. aastal siiski kooskõlas nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitusega. Kui see leiab kinnitust, oleks 2024. aastal asjakohane esmaste netokulude väiksem kasv. |
| --- | --- |

(24)

Määrusega (EÜ) nr 1466/97 on seatud struktuurse eelarvepositsiooni iga-aastase parandamise sihtmärgiks 0,5 % SKPst, (15) et liikuda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas. Võttes arvesse riigi rahanduse jätkusuutlikkuse kaalutlusi, oleks komisjoni hinnangul asjakohane parandada struktuurset eelarvepositsiooni 2024. aastal vähemalt 0,3 % SKPst. Sellise paranemise tagamiseks ning kooskõlas komisjoni metoodikaga ei tohiks riiklikult rahastatavate esmaste netokulude (16) kasv 2024. aastal ületada 3,5 %, nagu on kajastatud käesolevas soovituses. Samal ajal tuleks ülejäänud energiatoetusmeetmed (komisjoni praeguse hinnangu kohaselt 1,1 % SKPst 2023. aastal) sõltuvalt energiaturu suundumustest järk-järgult kaotada, alustades kõige vähem suunatud meetmetest, ning sellest tulenevat kokkuhoidu tuleks kasutada valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamiseks. Komisjoni hinnangute kohaselt oleks selle tulemuseks esmaste netokulude kasv alla 2024. aastaks soovitatud maksimaalse kasvumäära. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt ei ole riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate netokulude kasv 2023. aastal siiski kooskõlas nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitusega. Kui see leiab kinnitust, oleks 2024. aastal asjakohane esmaste netokulude väiksem kasv.

| (25) | Eeldades, et poliitikat ei muudeta, prognoositakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et riiklikult rahastatavad esmased netokulud kasvavad 2024. aastal 1,7 %, mis on soovitatud kasvumäärast vähem. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis sisalduv kohandus on kooskõlas säästuga, mis tuleneb energiatoetusmeetmete täielikust järkjärgulisest kaotamisest. |
| --- | --- |

(25)

Eeldades, et poliitikat ei muudeta, prognoositakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et riiklikult rahastatavad esmased netokulud kasvavad 2024. aastal 1,7 %, mis on soovitatud kasvumäärast vähem. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis sisalduv kohandus on kooskõlas säästuga, mis tuleneb energiatoetusmeetmete täielikust järkjärgulisest kaotamisest.

| (26) | 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaksid valitsemissektori investeeringud suurenema 3,4 %-lt SKPst 2023. aastal 3,5 %-le SKPst 2024. aastal. Suuremad investeeringud kajastavad suuremaid riiklikult rahastatavaid investeeringuid ja liidu rahastatavaid investeeringuid, seda eelkõige rahastu kaudu. 2023. aasta stabiilsusprogrammis osutatakse reformidele ja investeeringutele, mis peaksid aitama suurendada riigi rahanduse jätkusuutlikkust ning edendada kestlikku ja kaasavat majanduskasvu. Need reformid ja investeeringud hõlmavad reforme ja investeeringuid hariduse, teadus- ja arendustegevuse, tööturu ning rohe- ja digipöörde valdkonnas, mis on samuti osa taaste- ja vastupidavuskavast. |
| --- | --- |

(26)

2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaksid valitsemissektori investeeringud suurenema 3,4 %-lt SKPst 2023. aastal 3,5 %-le SKPst 2024. aastal. Suuremad investeeringud kajastavad suuremaid riiklikult rahastatavaid investeeringuid ja liidu rahastatavaid investeeringuid, seda eelkõige rahastu kaudu. 2023. aasta stabiilsusprogrammis osutatakse reformidele ja investeeringutele, mis peaksid aitama suurendada riigi rahanduse jätkusuutlikkust ning edendada kestlikku ja kaasavat majanduskasvu. Need reformid ja investeeringud hõlmavad reforme ja investeeringuid hariduse, teadus- ja arendustegevuse, tööturu ning rohe- ja digipöörde valdkonnas, mis on samuti osa taaste- ja vastupidavuskavast.

| (27) | 2023. aasta stabiilsusprogrammis on esitatud keskpika perioodi eelarvekava aastani 2027. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk suurenema 2026. aastal 2,8 %-le SKPst ja 2027. aastal 3,2 %-le SKPst. Valitsemissektori eelarvepuudujääk peaks seega jääma kuni 2026. aastani tasemele alla 3 % SKPst ja suurenema 2027. aastal tasemele üle 3 % SKPst. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse suurenema 48,7 %-lt SKPst 2024. aasta lõpus 52,7 %-le SKPst 2027. aasta lõpus. |
| --- | --- |

(27)

2023. aasta stabiilsusprogrammis on esitatud keskpika perioodi eelarvekava aastani 2027. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk suurenema 2026. aastal 2,8 %-le SKPst ja 2027. aastal 3,2 %-le SKPst. Valitsemissektori eelarvepuudujääk peaks seega jääma kuni 2026. aastani tasemele alla 3 % SKPst ja suurenema 2027. aastal tasemele üle 3 % SKPst. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse suurenema 48,7 %-lt SKPst 2024. aasta lõpus 52,7 %-le SKPst 2027. aasta lõpus.

| (28) | Eluasemehindade kiire tõus viimastel aastatel on põhjustanud eluasemeturu väärtuse ülehindamise. Kuid finantstingimuste karmistumise tõttu jõudis eluasemeturg 2022. aasta keskel pöördepunkti, kuna vastusena hüpoteeklaenude intressimäärade tõusule hakkasid eluasemehinnad langema. Hüpoteeklaenude suhe SKPsse on rahvusvaheliste standardite kohaselt Madalmaades endiselt suur. See tuleneb suhteliselt suurtest laenulimiitidest (laenusumma ja tagatise väärtuse suhe) ja hüpoteeklaenude maksete märkimisväärsest maksusoodustusest. Kuigi hüpoteeklaenude intresside mahaarvatavust maksustatavatest tuludest vähendatakse järk-järgult, on see endiselt suur. Sellest tulenev leibkondade suur võlakoormus muudab leibkonnad majandusšokkide suhtes haavatavaks, mis on eriti oluline nüüd, kui eluasemehindade korrigeerimise risk on suurenenud. Samal ajal on eraüüriturg suhteliselt väike, mistõttu on eluaseme ostmisele taskukohase hinnaga ja kättesaadavate alternatiivide pakkumine piiratud. Taskukohase üüripinna puudumine kahjustab ka tööjõu liikuvust. Selliste takistuste kõrvaldamine, mis praegu pärsivad investeeringuid, sealhulgas elamuehitusse, võimaldaks valitsusel edukalt ellu viia oma eluasemepakkumise suurendamise plaane ning võiks seega aidata kaasa välispositsiooni tasakaalustamisele ja eluasemeturu paremale toimimisele. |
| --- | --- |

(28)

Eluasemehindade kiire tõus viimastel aastatel on põhjustanud eluasemeturu väärtuse ülehindamise. Kuid finantstingimuste karmistumise tõttu jõudis eluasemeturg 2022. aasta keskel pöördepunkti, kuna vastusena hüpoteeklaenude intressimäärade tõusule hakkasid eluasemehinnad langema. Hüpoteeklaenude suhe SKPsse on rahvusvaheliste standardite kohaselt Madalmaades endiselt suur. See tuleneb suhteliselt suurtest laenulimiitidest (laenusumma ja tagatise väärtuse suhe) ja hüpoteeklaenude maksete märkimisväärsest maksusoodustusest. Kuigi hüpoteeklaenude intresside mahaarvatavust maksustatavatest tuludest vähendatakse järk-järgult, on see endiselt suur. Sellest tulenev leibkondade suur võlakoormus muudab leibkonnad majandusšokkide suhtes haavatavaks, mis on eriti oluline nüüd, kui eluasemehindade korrigeerimise risk on suurenenud. Samal ajal on eraüüriturg suhteliselt väike, mistõttu on eluaseme ostmisele taskukohase hinnaga ja kättesaadavate alternatiivide pakkumine piiratud. Taskukohase üüripinna puudumine kahjustab ka tööjõu liikuvust. Selliste takistuste kõrvaldamine, mis praegu pärsivad investeeringuid, sealhulgas elamuehitusse, võimaldaks valitsusel edukalt ellu viia oma eluasemepakkumise suurendamise plaane ning võiks seega aidata kaasa välispositsiooni tasakaalustamisele ja eluasemeturu paremale toimimisele.

| (29) | Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks. Kuigi Madalmaade taaste- ja vastupidavuskava võeti vastu alles 2022. aastal, on selle rakendamine praegu käimas. Tegevuskorra üle peetavate läbirääkimiste kiire jätkamine aitab taaste- ja vastupidavuskava rakendada ja see on vajalik, et esitada esimene maksetaotlus, mida oodatakse 2023. aasta lõpuks. Rakendamine on praegu pooleli, kuid vahendite mittekasutamise oht näib olevat piiratud, võttes arvesse suhteliselt väikest rahaeraldist. Käimas on REPowerEU peatüki ettevalmistamine. Uue REPowerEU peatüki kiire lisamine taaste- ja vastupidavuskavasse võimaldab rahastada täiendavaid reforme ja investeeringuid, et toetada Madalmaade strateegilisi eesmärke energia ja rohepöörde vallas. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline ja tulemuslik kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest. |
| --- | --- |

(29)

Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks. Kuigi Madalmaade taaste- ja vastupidavuskava võeti vastu alles 2022. aastal, on selle rakendamine praegu käimas. Tegevuskorra üle peetavate läbirääkimiste kiire jätkamine aitab taaste- ja vastupidavuskava rakendada ja see on vajalik, et esitada esimene maksetaotlus, mida oodatakse 2023. aasta lõpuks. Rakendamine on praegu pooleli, kuid vahendite mittekasutamise oht näib olevat piiratud, võttes arvesse suhteliselt väikest rahaeraldist. Käimas on REPowerEU peatüki ettevalmistamine. Uue REPowerEU peatüki kiire lisamine taaste- ja vastupidavuskavasse võimaldab rahastada täiendavaid reforme ja investeeringuid, et toetada Madalmaade strateegilisi eesmärke energia ja rohepöörde vallas. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline ja tulemuslik kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest.

| (30) | Komisjon kiitis 2022. aastal heaks kõik Madalmaade ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid. Ühtekuuluvuspoliitika programmide kiire rakendamine vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga, sealhulgas REPowerEU peatükiga, on esmatähtis, et viia Madalmaades ellu rohe- ja digipööre, suurendada majanduslikku ja sotsiaalset vastupidavust ning tagada tasakaalustatud territoriaalne areng. |
| --- | --- |

(30)

Komisjon kiitis 2022. aastal heaks kõik Madalmaade ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid. Ühtekuuluvuspoliitika programmide kiire rakendamine vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga, sealhulgas REPowerEU peatükiga, on esmatähtis, et viia Madalmaades ellu rohe- ja digipööre, suurendada majanduslikku ja sotsiaalset vastupidavust ning tagada tasakaalustatud territoriaalne areng.

| (31) | Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas ning ühtekuuluvuspoliitika programmides käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisavad Madalmaad silmitsi mitmete muude probleemidega, mis on seotud tööturu killustumise, tööjõu- ja oskuste nappuse, fossiilkütustest sõltuvuse ning liigse lämmastiku sadestumisega. |
| --- | --- |

(31)

Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas ning ühtekuuluvuspoliitika programmides käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisavad Madalmaad silmitsi mitmete muude probleemidega, mis on seotud tööturu killustumise, tööjõu- ja oskuste nappuse, fossiilkütustest sõltuvuse ning liigse lämmastiku sadestumisega.

| (32) | Paindliku tööhõive (nii paindliku ja ajutise töölepinguga töötajad kui ka iseenda tööandjad, kellel ei ole töötajaid) osakaal tööturul on Madalmaades endiselt suur. See osutab tööturu killustumise kasvavale ohule, millel on iseäranis moonutav mõju tööturu äärealadel. Ühtlasi võib see suurendada võimaluste ebavõrdsust ja vähendada tootlikkust. Tööturu teatav paindlikkus võib aidata kaasa majanduse kohanemisvõimele ja võtta paremini arvesse individuaalseid eelistusi. Paindlike tööhõivevormide ülemäärane kasutamine võib siiski avaldada töötajatele ja majandusele laiemalt negatiivset mõju. Näiteks osalemine koolituses ja elukestvas õppes on väljakutse neile, kellel on paindlik lepinguline töökorraldus, ja see omakorda vähendab investeeringuid oskustesse. Madalmaade valitsus kavatseb koostöös sotsiaalpartneritega tegeleda alalise ja paindliku töökorralduse vaheliste erinevustega. Plaanid hõlmavad nulltunnilepingute kaotamist ja on-call lepingute asendamist uut tüüpi lepingutega, mis tagavad töötajatele suurema sissetulekukindluse, ning renditöötajate töökohakindluse parandamist. Nende kavade rakendamisel on oluline teha kiireid edusamme tagamaks, et teatavat liiki töölepingu valik sõltub töökohapõhistest vajadustest või töötajate eelistustest, parandades samas paindliku töölepingu alusel töötavate inimeste tööhõivet ja sotsiaalset positsiooni ning vähendades tööturu killustatust. |
| --- | --- |

(32)

Paindliku tööhõive (nii paindliku ja ajutise töölepinguga töötajad kui ka iseenda tööandjad, kellel ei ole töötajaid) osakaal tööturul on Madalmaades endiselt suur. See osutab tööturu killustumise kasvavale ohule, millel on iseäranis moonutav mõju tööturu äärealadel. Ühtlasi võib see suurendada võimaluste ebavõrdsust ja vähendada tootlikkust. Tööturu teatav paindlikkus võib aidata kaasa majanduse kohanemisvõimele ja võtta paremini arvesse individuaalseid eelistusi. Paindlike tööhõivevormide ülemäärane kasutamine võib siiski avaldada töötajatele ja majandusele laiemalt negatiivset mõju. Näiteks osalemine koolituses ja elukestvas õppes on väljakutse neile, kellel on paindlik lepinguline töökorraldus, ja see omakorda vähendab investeeringuid oskustesse. Madalmaade valitsus kavatseb koostöös sotsiaalpartneritega tegeleda alalise ja paindliku töökorralduse vaheliste erinevustega. Plaanid hõlmavad nulltunnilepingute kaotamist ja on-call lepingute asendamist uut tüüpi lepingutega, mis tagavad töötajatele suurema sissetulekukindluse, ning renditöötajate töökohakindluse parandamist. Nende kavade rakendamisel on oluline teha kiireid edusamme tagamaks, et teatavat liiki töölepingu valik sõltub töökohapõhistest vajadustest või töötajate eelistustest, parandades samas paindliku töölepingu alusel töötavate inimeste tööhõivet ja sotsiaalset positsiooni ning vähendades tööturu killustatust.

| (33) | Tööjõu ja oskuste nappus oli Madalmaade tööturule iseloomulik juba enne COVID-19 pandeemiat, kuid sellest ajast alates on see muutunud kõigis sektorites levinumaks. Sellised sektorid nagu info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT), tervishoid, haridus ja tehnilised töökohad seisavad silmitsi struktuurse puudusega, mis eksisteeris juba enne COVID-19 pandeemiat ja jääb, osaliselt demograafiliste arengute tõttu, eeldatavasti püsima. Vaatamata suurele üldisele tööturul osalemise määrale leidub Madalmaades ikka veel kasutamata ja alakasutatud potentsiaalseid töötajaid, nagu sisserändaja taustaga inimesed ja osalise tööajaga töötajad. Osalise tööajaga töötamisel otsustavad vaid vähesed töötajad oma töötundide arvu suurendada. Seda saab osaliselt seletada kõrgete piirmaksumääradega, laste või teiste pereliikmete mitteametliku hooldusega seotud kohustustega (või tulevaste kohustuste prognoosimisega) ja/või töö kvaliteedi ning töö- ja eraelu tasakaaluga. Tööjõu ja oskuste nappuse probleemi lahendamiseks on vaja terviklikku lähenemisviisi, samuti tuleb käsitleda sektoripõhiseid vajadusi ja takistusi ning tootlikkust suurendavaid investeeringuid. Selleks võiks kaaluda eri poliitikameetmete kombineerimist, mis võiks hõlmata järgmist: i) piirmaksumäära edasine vähendamine ja/või üksikisikule kohaldatava maksu piirmäära läbipaistvuse parandamine; ii) palkade suurendamine struktuurse puudusega sektorites, eelkõige sektorites, kuhu on koondunud avaliku sektori ja avaliku sektori osalusega tööandjad; iii) töö kvaliteedi ning töö- ja eraelu tasakaalu edendamine; iv) karjäärinõustamise tõhustamine ning v) kvaliteetsele ja taskukohasele lapsehoiule juurdepääsu parandamine. Lisaks võib täiend- või ümberõppe võimaluste parandamine sihipäraste ja kohandatud meetmete abil, eelkõige tööturu äärealadel olevate ja tööturult eemalejäänud inimeste jaoks, aidata leevendada tööjõu ja oskuste nappust ning parandada sotsiaalseid tulemusi. |
| --- | --- |

(33)

Tööjõu ja oskuste nappus oli Madalmaade tööturule iseloomulik juba enne COVID-19 pandeemiat, kuid sellest ajast alates on see muutunud kõigis sektorites levinumaks. Sellised sektorid nagu info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT), tervishoid, haridus ja tehnilised töökohad seisavad silmitsi struktuurse puudusega, mis eksisteeris juba enne COVID-19 pandeemiat ja jääb, osaliselt demograafiliste arengute tõttu, eeldatavasti püsima. Vaatamata suurele üldisele tööturul osalemise määrale leidub Madalmaades ikka veel kasutamata ja alakasutatud potentsiaalseid töötajaid, nagu sisserändaja taustaga inimesed ja osalise tööajaga töötajad. Osalise tööajaga töötamisel otsustavad vaid vähesed töötajad oma töötundide arvu suurendada. Seda saab osaliselt seletada kõrgete piirmaksumääradega, laste või teiste pereliikmete mitteametliku hooldusega seotud kohustustega (või tulevaste kohustuste prognoosimisega) ja/või töö kvaliteedi ning töö- ja eraelu tasakaaluga. Tööjõu ja oskuste nappuse probleemi lahendamiseks on vaja terviklikku lähenemisviisi, samuti tuleb käsitleda sektoripõhiseid vajadusi ja takistusi ning tootlikkust suurendavaid investeeringuid. Selleks võiks kaaluda eri poliitikameetmete kombineerimist, mis võiks hõlmata järgmist: i) piirmaksumäära edasine vähendamine ja/või üksikisikule kohaldatava maksu piirmäära läbipaistvuse parandamine; ii) palkade suurendamine struktuurse puudusega sektorites, eelkõige sektorites, kuhu on koondunud avaliku sektori ja avaliku sektori osalusega tööandjad; iii) töö kvaliteedi ning töö- ja eraelu tasakaalu edendamine; iv) karjäärinõustamise tõhustamine ning v) kvaliteetsele ja taskukohasele lapsehoiule juurdepääsu parandamine. Lisaks võib täiend- või ümberõppe võimaluste parandamine sihipäraste ja kohandatud meetmete abil, eelkõige tööturu äärealadel olevate ja tööturult eemalejäänud inimeste jaoks, aidata leevendada tööjõu ja oskuste nappust ning parandada sotsiaalseid tulemusi.

| (34) | Kuigi Madalmaad on võtnud meetmeid, et vähendada oma sõltuvust Venemaa fossiilkütustest, moodustasid nafta ja maagaas vastavalt 38 % ja 41 % riigi energiaallikate jaotusest, muutes Madalmaade majanduse üleilmsete hinnamuutuste suhtes haavatavaks. Madalmaad peavad tegema täiendavaid jõupingutusi, et saavutada liidu 2030. aasta taastuvenergia eesmärgid. Hoolimata suurematest ambitsioonidest täiendava taastuvenergia võimsuse paigaldamiseks, oli taastuvenergia osakaal energia lõpptarbimises 2021. aastal vaid 13,0 %, mis on vähem kui liidu tasandil poliitiliselt kokku lepitud eesmärk ja liidu keskmine 21,8 %. Selle tulemusena on Madalmaade taastuvenergia osakaal summaarses energia lõpptarbimises liikmesriikide seas jätkuvalt üks kehvemaid, kusjuures 2021. aasta osakaalu ja 2030. aasta eesmärkide vaheline erinevus on üks suurimaid. Elektrivõrgu laiendamine nii ülekandmiseks kui ka jaotamiseks on oluline nii maismaa kui ka avamere taastuvenergia taristu kasutuselevõtu kiirendamiseks. Elektrivõrgu üha suureneva ülekoormuse tõttu on võrguoperaatorid sageli sunnitud uute elektritootjate ja tarbijate võrgule juurdepääsu taotlused tagasi lükkama. Kuna gaasitarbimine eluruumides moodustab ligikaudu 25 % Madalmaade maagaasi kogutarbimisest, võib hoonete energiatõhususe parandamine (näiteks energiatõhususe miinimumstandardite abil, et käivitada renoveerimine ja tagada energiaauditi nõuete rangem täitmine tööstuses) aidata märkimisväärselt kaasa CO2 heite ja fossiilkütustest sõltuvuse edasisele vähendamisele. 2022. aasta augustist kuni 2023. aasta märtsini vähenes Madalmaade maagaasi tarbimine võrreldes eelneva viie aasta sama perioodi keskmise gaasitarbimisega 29 %, st rohkem, kui nõukogu määruses (EL) 2022/1369 (17) seatud vähendamiseesmärk 15 %. Madalmaad võiks jätkata jõupingutusi gaasinõudluse ajutiseks vähendamiseks kuni 31. märtsini 2024, vastavalt nõukogu määrusele (EL) 2023/706 (18). |
| --- | --- |

(34)

Kuigi Madalmaad on võtnud meetmeid, et vähendada oma sõltuvust Venemaa fossiilkütustest, moodustasid nafta ja maagaas vastavalt 38 % ja 41 % riigi energiaallikate jaotusest, muutes Madalmaade majanduse üleilmsete hinnamuutuste suhtes haavatavaks. Madalmaad peavad tegema täiendavaid jõupingutusi, et saavutada liidu 2030. aasta taastuvenergia eesmärgid. Hoolimata suurematest ambitsioonidest täiendava taastuvenergia võimsuse paigaldamiseks, oli taastuvenergia osakaal energia lõpptarbimises 2021. aastal vaid 13,0 %, mis on vähem kui liidu tasandil poliitiliselt kokku lepitud eesmärk ja liidu keskmine 21,8 %. Selle tulemusena on Madalmaade taastuvenergia osakaal summaarses energia lõpptarbimises liikmesriikide seas jätkuvalt üks kehvemaid, kusjuures 2021. aasta osakaalu ja 2030. aasta eesmärkide vaheline erinevus on üks suurimaid. Elektrivõrgu laiendamine nii ülekandmiseks kui ka jaotamiseks on oluline nii maismaa kui ka avamere taastuvenergia taristu kasutuselevõtu kiirendamiseks. Elektrivõrgu üha suureneva ülekoormuse tõttu on võrguoperaatorid sageli sunnitud uute elektritootjate ja tarbijate võrgule juurdepääsu taotlused tagasi lükkama. Kuna gaasitarbimine eluruumides moodustab ligikaudu 25 % Madalmaade maagaasi kogutarbimisest, võib hoonete energiatõhususe parandamine (näiteks energiatõhususe miinimumstandardite abil, et käivitada renoveerimine ja tagada energiaauditi nõuete rangem täitmine tööstuses) aidata märkimisväärselt kaasa CO2 heite ja fossiilkütustest sõltuvuse edasisele vähendamisele. 2022. aasta augustist kuni 2023. aasta märtsini vähenes Madalmaade maagaasi tarbimine võrreldes eelneva viie aasta sama perioodi keskmise gaasitarbimisega 29 %, st rohkem, kui nõukogu määruses (EL) 2022/1369 (17) seatud vähendamiseesmärk 15 %. Madalmaad võiks jätkata jõupingutusi gaasinõudluse ajutiseks vähendamiseks kuni 31. märtsini 2024, vastavalt nõukogu määrusele (EL) 2023/706 (18).

| (35) | Peamiselt Madalmaade intensiivsest põllumajandussektorist tingitud liigse lämmastiku sadestumise negatiivse mõju tõttu looduslikel aladel on lubade väljaandmine teatavatele lämmastiksaastet tekitavatele projektidele, eelkõige ehitusprojektidele, praegu peatatud. Madalmaade valitsus võtab meetmeid lämmastiku sadestumise vähendamiseks, eelkõige provintsi tasandi integreeritud piirkondlike programmide kaudu. Täiendavat toetust on vaja põllumajanduse kestlikumaks muutmiseks, tagades samal ajal konkurentsivõime, näiteks kariloomade arvu vähendamise toetamise, ring- ja/või mahepõllumajandusele ülemineku kiirendamise ning digiteerimise ja innovatsiooni suurendamise teel. |
| --- | --- |

(35)

Peamiselt Madalmaade intensiivsest põllumajandussektorist tingitud liigse lämmastiku sadestumise negatiivse mõju tõttu looduslikel aladel on lubade väljaandmine teatavatele lämmastiksaastet tekitavatele projektidele, eelkõige ehitusprojektidele, praegu peatatud. Madalmaade valitsus võtab meetmeid lämmastiku sadestumise vähendamiseks, eelkõige provintsi tasandi integreeritud piirkondlike programmide kaudu. Täiendavat toetust on vaja põllumajanduse kestlikumaks muutmiseks, tagades samal ajal konkurentsivõime, näiteks kariloomade arvu vähendamise toetamise, ring- ja/või mahepõllumajandusele ülemineku kiirendamise ning digiteerimise ja innovatsiooni suurendamise teel.

| (36) | Tööjõu ja oskuste nappus rohepöörde jaoks olulistes sektorites ja kutsealadel, sealhulgas nullnetotehnoloogiate tootmine, kasutuselevõtt ja hooldamine, tekitab probleeme üleminekul nullnetomajandusele. Kvaliteetsed haridus- ja koolitussüsteemid, mis vastavad tööturu muutuvatele vajadustele, ning sihipärased täiend- ja ümberõppe meetmed on esmatähtsad, et vähendada oskuste nappust ning edendada töötajate kaasamist ja tööjõu ümberpaigutamist. Kasutamata tööjõupakkumise rakendamiseks peavad kõnealused meetmed olema kättesaadavad eelkõige rohepöördest enim mõjutatud üksikisikutele ning sektorites ja piirkondades. 2022. aastal oli Madalmaades tööjõunappus 108 ameti puhul, mis nõuavad rohepöördeks vajalikke erioskusi või -teadmisi, sealhulgas keskkonnakaitsespetsialistid, isoleerijad ja ehitustehnikud. |
| --- | --- |

(36)

Tööjõu ja oskuste nappus rohepöörde jaoks olulistes sektorites ja kutsealadel, sealhulgas nullnetotehnoloogiate tootmine, kasutuselevõtt ja hooldamine, tekitab probleeme üleminekul nullnetomajandusele. Kvaliteetsed haridus- ja koolitussüsteemid, mis vastavad tööturu muutuvatele vajadustele, ning sihipärased täiend- ja ümberõppe meetmed on esmatähtsad, et vähendada oskuste nappust ning edendada töötajate kaasamist ja tööjõu ümberpaigutamist. Kasutamata tööjõupakkumise rakendamiseks peavad kõnealused meetmed olema kättesaadavad eelkõige rohepöördest enim mõjutatud üksikisikutele ning sektorites ja piirkondades. 2022. aastal oli Madalmaades tööjõunappus 108 ameti puhul, mis nõuavad rohepöördeks vajalikke erioskusi või -teadmisi, sealhulgas keskkonnakaitsespetsialistid, isoleerijad ja ehitustehnikud.

| (37) | Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2023. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (19) kajastub esitatud soovituses 1. |
| --- | --- |

(37)

Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2023. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (19) kajastub esitatud soovituses 1.

| (38) | Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et i) tagada võla jätkusuutlikkus ja hoiduda 2023. aastal kogunõudluse laiapõhjalisest toetamisest, suunata paremini kõrgete energiahindade mõju leevendamiseks võetavaid eelarvemeetmeid ning kaaluda asjakohaseid viise toetuse lõpetamiseks, kui energiahinnasurve väheneb; ii) säilitada avaliku sektori investeeringute kõrge tase ja edendada erainvesteeringuid, et toetada rohe- ja digipööret; iii) toetada palgasuundumusi, mis leevendavad ostujõu vähenemist, piirates samal ajal teisest mõju inflatsioonile, tõhustada veelgi aktiivset tööturupoliitikat ja leevendada oskuste nappust; iv) parandada ettevõtluskeskkonda ja tagada, et ettevõtetele antav energiatoetus on kulutõhus, ajutine, suunatud elujõulistele ettevõtetele ja säilitab stiimulid rohepöördeks, ning v) säilitada makromajanduslik finantsstabiilsus ja jälgida riske, jätkates samal ajal tööd pangandusliidu väljakujundamiseks. Madalmaade puhul aitavad soovitused 1, 2, 3 ja 4 rakendada esimest, teist, kolmandat, neljandat ja viiendat soovitust, mis on sätestatud 2023. aasta euroala käsitlevas soovituses, |
| --- | --- |

(38)

Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et i) tagada võla jätkusuutlikkus ja hoiduda 2023. aastal kogunõudluse laiapõhjalisest toetamisest, suunata paremini kõrgete energiahindade mõju leevendamiseks võetavaid eelarvemeetmeid ning kaaluda asjakohaseid viise toetuse lõpetamiseks, kui energiahinnasurve väheneb; ii) säilitada avaliku sektori investeeringute kõrge tase ja edendada erainvesteeringuid, et toetada rohe- ja digipööret; iii) toetada palgasuundumusi, mis leevendavad ostujõu vähenemist, piirates samal ajal teisest mõju inflatsioonile, tõhustada veelgi aktiivset tööturupoliitikat ja leevendada oskuste nappust; iv) parandada ettevõtluskeskkonda ja tagada, et ettevõtetele antav energiatoetus on kulutõhus, ajutine, suunatud elujõulistele ettevõtetele ja säilitab stiimulid rohepöördeks, ning v) säilitada makromajanduslik finantsstabiilsus ja jälgida riske, jätkates samal ajal tööd pangandusliidu väljakujundamiseks. Madalmaade puhul aitavad soovitused 1, 2, 3 ja 4 rakendada esimest, teist, kolmandat, neljandat ja viiendat soovitust, mis on sätestatud 2023. aasta euroala käsitlevas soovituses,

| (39) | Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja hinnangut, on nõukogu 2023. aasta riikliku reformikava ja 2023. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel esitatud nõukogu soovitused kajastuvad esitatud soovituses 1. Soovituses 1 osutatud poliitikameetmed aitavad kõrvaldada erasektori suure võlaga seotud haavatavust ja suure jooksevkonto ülejäägiga seotud haavatavust. Soovitused 2 ja 4 aitavad kaasa soovituse 1 täitmisele, kui tegemist on suuremate investeeringutega. Soovitus 1 aitab kaasa nii tasakaalustamatuse vähendamisele kui ka 2023. aasta euroala käsitlevas soovituses sätestatud soovituse rakendamisele kooskõlas põhjendusega 38, |
| --- | --- |

(39)

Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja hinnangut, on nõukogu 2023. aasta riikliku reformikava ja 2023. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel esitatud nõukogu soovitused kajastuvad esitatud soovituses 1. Soovituses 1 osutatud poliitikameetmed aitavad kõrvaldada erasektori suure võlaga seotud haavatavust ja suure jooksevkonto ülejäägiga seotud haavatavust. Soovitused 2 ja 4 aitavad kaasa soovituse 1 täitmisele, kui tegemist on suuremate investeeringutega. Soovitus 1 aitab kaasa nii tasakaalustamatuse vähendamisele kui ka 2023. aasta euroala käsitlevas soovituses sätestatud soovituse rakendamisele kooskõlas põhjendusega 38,

SOOVITAB Madalmaadel võtta 2023. ja 2024. aastal järgmisi meetmeid.

1.

Tagada konservatiivne eelarvepoliitika, eelkõige piirates riiklikult rahastatavate esmaste netokulude nominaalset kasvu 2024. aastal kuni 3,5 %ni (20).

Säilitada riiklikult rahastatavad avaliku sektori investeeringud ning tagada rahastust antavate toetuste ja muude liidu vahendite tulemuslik kasutuselevõtt, eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks.

Jätkata pärast 2024. aastat keskpika perioodi eelarvestrateegia rakendamist, mis hõlmab järkjärgulist ja kestlikku konsolideerimist koos investeeringute ja reformidega, mis soodustavad hoogsamat kestlikku majanduskasvu, et saavutada keskpikas perspektiivis usaldusväärne eelarvepositsioon.

Vähendada leibkondade puhul laenuvahendite kasutamise soodustamist ja moonutusi eluasemeturul. Toetada eluasemete kättesaadavust ja taskukohasust eraüüriturul. Kõrvaldada takistused, mis pärsivad investeeringuid, sealhulgas elamuehitusse tehtavaid investeeringuid.

2.

Jätkata taaste- ja vastupidavuskava järjepideva rakendamisega ning viia kiiresti lõpule REPowerEU peatüki koostamine, et alustada kiiresti selle rakendamist. Jätkata ühtekuuluvuspoliitika programmide kiiret rakendamist täielikus vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga.

3.

Vähendada stiimuleid paindlike või ajutiste töölepingute kasutamiseks. Võttes arvesse sektoripõhiseid vajadusi, tegeleda struktuurse tööjõu- ja oskuste nappusega, kasutades muu hulgas ära alakasutatud tööjõupotentsiaali ning parandades täiend- ja ümberõppe võimalusi, eelkõige tööturu äärealadel olevate ja tööturult eemalejäänud inimeste jaoks.

4.

Vähendada sõltuvust fossiilkütustest, kiirendades taastuvenergia kasutuselevõttu, parandades raamtingimusi, et suurendada investeeringuid elektri ülekande- ja jaotusvõrkude laiendamisse, ning kiirendades ja laiendades energiatõhususe meetmete rakendamist energiatarbimise vähendamiseks, eelkõige tehiskeskkonnas. Toetada üleminekut kestlikule põllumajandusele. Suurendada poliitilisi jõupingutusi rohepöördeks vajalike oskuste ja pädevuste pakkumiseks ja omandamiseks.

Brüssel, 14. juuli 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

3

(4)  Nõukogu 16. mai 2023. aasta soovitus euroala majanduspoliitika kohta (ELT C 180, 23.5.2023, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. veebruari 2023. aasta määrus (EL) 2023/435, millega muudetakse määrust (EL) 2021/241 riiklike taaste- ja vastupidavuskavade REPowerEU peatükkide osas ning määrusi (EL) nr 1303/2013, (EL) 2021/1060 ja (EL) 2021/1755 ning direktiivi 2003/87/EÜ (ELT L 63, 28.2.2023, lk 1).

5

(6)  ST 12275/22 INIT; ST 12275/22 ADD 1.

6

(7)  Nõukogu 6. oktoobri 2022. aasta määrus (EL) 2022/1854, mis käsitleb kõrgete energiahindadega seotud erakorralisi sekkumismeetmeid (ELT L 261I, 7.10.2022, lk 1).

7

(8)  Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitus, milles esitatakse nõukogu arvamus Madalmaade 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 304, 29.7.2021, lk 88).

8

(9)  Eelarvepoliitikat mõõdetakse esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse rahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavaid kulusid. Üksikasjalikum teave on esitatud eelarvestatistikatabelite tekstikastis 1.

9

(10)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud andsid ekspansiivse panuse 0,2 protsendipunkti SKPst.

10

(11)  See näitaja kajastab nende meetmete aastaste eelarvekulude taset, sealhulgas jooksvaid tulusid ja kulusid ning asjakohasel juhul kapitalikulumeetmeid.

11

(12)  Nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitus, milles käsitletakse Madalmaade majanduspoliitikat ja esitatakse nõukogu arvamus Madalmaade 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 334, 1.9.2022, lk 154).

12

(13)  Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on Madalmaade keskpika perioodi (kümne aasta keskmine) nominaalne potentsiaalne SKP kasv, mida kasutatakse eelarvepoliitika mõõtmiseks, hinnanguliselt 7,9 %.

13

(14)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma ekspansiivse panuse ‒ 0,2 protsendipunkti SKPst.

14

(15)  Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikkel 5 nõuab ka kohandamist rohkem kui 0,5 % SKPst liikmesriikide puhul, kelle valitsemissektori võlg ületab 60 % SKPst või kelle võla jätkusuutlikkusega seotud riskid on suuremad.

15

(16)  Esmased netokulud on riiklikult rahastatavad kulud ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta ning need ei hõlma intressikulusid ega tsüklilisi töötuskulusid.

16

(17)  Nõukogu 5. augusti 2022. aasta määrus (EL) 2022/1369, mis käsitleb gaasinõudluse vähendamise koordineeritud meetmeid (ELT L 206, 8.8.2022, lk 1).

17

(18)  Nõukogu 30. märtsi 2023. aasta määrus (EL) 2023/706, millega muudetakse määrust (EL) 2022/1369 seoses gaasinõudluse vähendamise meetmete nõudluse vähendamise perioodi pikendamisega ning nende meetmete rakendamise aruandluse ja seire tõhustamisega (ELT L 93, 31.3.2023, lk 1).

18

(19)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.

19

(20)  See vastab hinnangute kohaselt 2024. aastal struktuurse eelarvepositsiooni iga-aastasele parandamisele vähemalt 0,3 % SKPst, nagu on kirjeldatud põhjenduses 24.

20

---

| 1.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/186 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/186

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

14. juuli 2023,

milles käsitletakse Austria 2023. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Austria 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohta

(2023/C 312/20)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (2) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu (edaspidi „rahastu“). Rahastust antakse liikmesriikidele rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. Kooskõlas Euroopa poolaasta prioriteetidega aitab rahastu kaasa majanduslikule ja kaasavale taastumisele ning kestlike ja majanduskasvu soodustavate reformide ja investeeringute tegemisele, eelkõige rohe- ja digipööret edendavate reformide ja investeeringute tegemisele, et muuta liikmesriikide majandus vastupidavamaks. Samuti aitab see tugevdada riigi rahandust ning hoogustada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis, parandada territoriaalset ühtekuuluvust liidus ja toetada Euroopa sotsiaalõiguste samba jätkuvat rakendamist. 30. juunil 2022 ajakohastati vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikele 2 rahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust. |
| --- | --- |

(1)

19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (2) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu (edaspidi „rahastu“). Rahastust antakse liikmesriikidele rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. Kooskõlas Euroopa poolaasta prioriteetidega aitab rahastu kaasa majanduslikule ja kaasavale taastumisele ning kestlike ja majanduskasvu soodustavate reformide ja investeeringute tegemisele, eelkõige rohe- ja digipööret edendavate reformide ja investeeringute tegemisele, et muuta liikmesriikide majandus vastupidavamaks. Samuti aitab see tugevdada riigi rahandust ning hoogustada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis, parandada territoriaalset ühtekuuluvust liidus ja toetada Euroopa sotsiaalõiguste samba jätkuvat rakendamist. 30. juunil 2022 ajakohastati vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikele 2 rahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.

| (2) | 22. novembril 2022 võttis komisjon vastu 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2023) algust. 23. märtsil 2023 kiitis Euroopa Ülemkogu heaks 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid, mis on koondunud konkurentsivõimelise kestlikkuse nelja mõõtme ümber. 22. novembril 2022 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka 2023. aasta häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Austriat ühe liikmesriigina, kus võib esineda tasakaalustamatus või kus võib esineda oht selle tekkimiseks. Seetõttu ei ole põhjalik analüüs vajalik. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka arvamuse Austria 2023. aasta eelarvekava kohta. Komisjon võttis vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2023. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. Nõukogu võttis 16. mail 2023 vastu euroala majanduspoliitikat käsitleva soovituse (3) (edaspidi „2023. aasta euroala käsitlev soovitus“) ja 13. märtsil 2023 ühise tööhõivearuande. |
| --- | --- |

(2)

22. novembril 2022 võttis komisjon vastu 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2023) algust. 23. märtsil 2023 kiitis Euroopa Ülemkogu heaks 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid, mis on koondunud konkurentsivõimelise kestlikkuse nelja mõõtme ümber. 22. novembril 2022 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka 2023. aasta häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Austriat ühe liikmesriigina, kus võib esineda tasakaalustamatus või kus võib esineda oht selle tekkimiseks. Seetõttu ei ole põhjalik analüüs vajalik. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka arvamuse Austria 2023. aasta eelarvekava kohta. Komisjon võttis vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2023. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. Nõukogu võttis 16. mail 2023 vastu euroala majanduspoliitikat käsitleva soovituse (3) (edaspidi „2023. aasta euroala käsitlev soovitus“) ja 13. märtsil 2023 ühise tööhõivearuande.

| (3) | Kuigi liidu riikide majandus on olnud märkimisväärselt vastupidav, avaldab geopoliitiline kontekst jätkuvalt negatiivset mõju. Kuna liit toetab kindlalt Ukrainat, keskendutakse liidu majandus- ja sotsiaalpoliitika tegevuskavas sellele, et vähendada lühiajalises perspektiivis energiašokkide negatiivset mõju nii haavatavatele leibkondadele kui ka ettevõtetele ning jätkata jõupingutusi, et viia ellu rohe- ja digipööre, toetada kestlikku ja kaasavat majanduskasvu, tagada makromajanduslik stabiilsus ja suurendada vastupidavust keskpikas perspektiivis. Samuti keskendutakse selles jõuliselt liidu konkurentsivõime ja tootlikkuse suurendamisele. |
| --- | --- |

(3)

Kuigi liidu riikide majandus on olnud märkimisväärselt vastupidav, avaldab geopoliitiline kontekst jätkuvalt negatiivset mõju. Kuna liit toetab kindlalt Ukrainat, keskendutakse liidu majandus- ja sotsiaalpoliitika tegevuskavas sellele, et vähendada lühiajalises perspektiivis energiašokkide negatiivset mõju nii haavatavatele leibkondadele kui ka ettevõtetele ning jätkata jõupingutusi, et viia ellu rohe- ja digipööre, toetada kestlikku ja kaasavat majanduskasvu, tagada makromajanduslik stabiilsus ja suurendada vastupidavust keskpikas perspektiivis. Samuti keskendutakse selles jõuliselt liidu konkurentsivõime ja tootlikkuse suurendamisele.

| (4) | 1. veebruaril 2023 avaldas komisjon teatise „Rohelise kokkuleppe tööstuskava kliimaneutraalsuse ajastuks“ (edaspidi „rohelise kokkuleppe tööstuskava“). Rohelise kokkuleppe tööstuskava eesmärk on edendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet ja toetada kiiret üleminekut kliimaneutraalsusele. See täiendab Euroopa rohelise kokkuleppe ja kava „REPowerEU“ raames tehtavaid jõupingutusi. Sellega tahetakse samuti luua keskkond, mis aitaks paremini suurendada liidu tootmisvõimsust nullnetotehnoloogia ja toodete osas, mida on vaja liidu ambitsioonikate kliimaeesmärkide saavutamiseks, samuti tagada juurdepääs asjakohastele kriitilise tähtsusega toorainetele, sealhulgas mitmekesistades hankimist, kasutades parimal viisil liikmesriikide maavarasid ja maksimeerides toorainete ringlussevõttu. Rohelise kokkuleppe tööstuskava põhineb neljal sambal: prognoositav ja lihtsam õigusraamistik, kiirem juurdepääs rahastusele, oskuste edendamine ning avatud kaubandus tarneahelate vastupidavuse tagamiseks. Komisjon avaldas 16. märtsil 2023 ka teatise „ELi pikaajaline konkurentsivõime: pilk 2030. aasta järgsesse aega“, milles on esitatud üheksa üksteist tugevdavat tegurit koos eesmärgiga luua majanduskasvu soodustav õigusraamistik. Teatises seatakse poliitilised prioriteedid, mille eesmärk on aktiivselt tagada struktuursed parandused, sihipärased investeeringud ja reguleerivad meetmed liidu ja selle liikmesriikide pikaajalise konkurentsivõime edendamiseks. Allpool esitatud soovitused aitavad neid prioriteete ellu viia. |
| --- | --- |

(4)

1. veebruaril 2023 avaldas komisjon teatise „Rohelise kokkuleppe tööstuskava kliimaneutraalsuse ajastuks“ (edaspidi „rohelise kokkuleppe tööstuskava“). Rohelise kokkuleppe tööstuskava eesmärk on edendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet ja toetada kiiret üleminekut kliimaneutraalsusele. See täiendab Euroopa rohelise kokkuleppe ja kava „REPowerEU“ raames tehtavaid jõupingutusi. Sellega tahetakse samuti luua keskkond, mis aitaks paremini suurendada liidu tootmisvõimsust nullnetotehnoloogia ja toodete osas, mida on vaja liidu ambitsioonikate kliimaeesmärkide saavutamiseks, samuti tagada juurdepääs asjakohastele kriitilise tähtsusega toorainetele, sealhulgas mitmekesistades hankimist, kasutades parimal viisil liikmesriikide maavarasid ja maksimeerides toorainete ringlussevõttu. Rohelise kokkuleppe tööstuskava põhineb neljal sambal: prognoositav ja lihtsam õigusraamistik, kiirem juurdepääs rahastusele, oskuste edendamine ning avatud kaubandus tarneahelate vastupidavuse tagamiseks. Komisjon avaldas 16. märtsil 2023 ka teatise „ELi pikaajaline konkurentsivõime: pilk 2030. aasta järgsesse aega“, milles on esitatud üheksa üksteist tugevdavat tegurit koos eesmärgiga luua majanduskasvu soodustav õigusraamistik. Teatises seatakse poliitilised prioriteedid, mille eesmärk on aktiivselt tagada struktuursed parandused, sihipärased investeeringud ja reguleerivad meetmed liidu ja selle liikmesriikide pikaajalise konkurentsivõime edendamiseks. Allpool esitatud soovitused aitavad neid prioriteete ellu viia.

| (5) | 2023. aastal jätkub majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta areng kooskõlas rahastu rakendamisega. Taaste- ja vastupidavuskavade täielik rakendamine on jätkuvalt oluline Euroopa poolaasta poliitiliste prioriteetide elluviimiseks, kuna kavades käsitletakse kõiki viimastel aastatel esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019., 2020. ja 2022. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mis on läbi vaadatud või mida on ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21. |
| --- | --- |

(5)

2023. aastal jätkub majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta areng kooskõlas rahastu rakendamisega. Taaste- ja vastupidavuskavade täielik rakendamine on jätkuvalt oluline Euroopa poolaasta poliitiliste prioriteetide elluviimiseks, kuna kavades käsitletakse kõiki viimastel aastatel esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019., 2020. ja 2022. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mis on läbi vaadatud või mida on ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21.

| (6) | 27. veebruaril 2023 vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2023/435 (4) (edaspidi „REPowerEU määrus“) eesmärk on kaotada kiiresti järkjärguliselt liidu sõltuvus Venemaa fossiilkütuste impordist. See aitab tugevdada energiajulgeolekut ja mitmekesistada liidu energiavarustust ning suurendada samal ajal taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, energiasalvestusvõimsust ja energiatõhusust. REPowerEU määrus võimaldab liikmesriikidel lisada oma riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse uue REPowerEU peatüki, et rahastada olulisi reforme ja investeeringuid, mis aitavad saavutada REPowerEU eesmärke. Samuti aitavad kõnealused reformid ja investeeringud suurendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet, nagu on kirjeldatud rohelise kokkuleppe tööstuskavas, ja käsitleda energiaalaseid riigipõhiseid soovitusi, mis esitati liikmesriikidele 2022. aastal ja esitatakse neile asjakohasel juhul ka 2023. aastal. REPowerEU määrusega kehtestatakse uus tagastamatu rahalise toetuse kategooria, mille kaudu saavad liikmesriigid rahastada taaste- ja vastupidavuskavade raames uusi energiaga seotud reforme ja investeeringuid. |
| --- | --- |

(6)

27. veebruaril 2023 vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2023/435 (4) (edaspidi „REPowerEU määrus“) eesmärk on kaotada kiiresti järkjärguliselt liidu sõltuvus Venemaa fossiilkütuste impordist. See aitab tugevdada energiajulgeolekut ja mitmekesistada liidu energiavarustust ning suurendada samal ajal taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, energiasalvestusvõimsust ja energiatõhusust. REPowerEU määrus võimaldab liikmesriikidel lisada oma riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse uue REPowerEU peatüki, et rahastada olulisi reforme ja investeeringuid, mis aitavad saavutada REPowerEU eesmärke. Samuti aitavad kõnealused reformid ja investeeringud suurendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet, nagu on kirjeldatud rohelise kokkuleppe tööstuskavas, ja käsitleda energiaalaseid riigipõhiseid soovitusi, mis esitati liikmesriikidele 2022. aastal ja esitatakse neile asjakohasel juhul ka 2023. aastal. REPowerEU määrusega kehtestatakse uus tagastamatu rahalise toetuse kategooria, mille kaudu saavad liikmesriigid rahastada taaste- ja vastupidavuskavade raames uusi energiaga seotud reforme ja investeeringuid.

| (7) | 8. märtsil 2023 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse eelarvepoliitika suunised 2024. aastaks (edaspidi „8. märtsi 2023. aasta teatis“). Selle eesmärk on toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon tuletas meelde, et stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamine lõpetatakse 2023. aasta lõpus. Komisjon kutsus üles kohaldama 2023.–2024. aastal eelarvepoliitikat, mis tagab võla jätkusuutlikkuse keskpikas perspektiivis ja suurendab kestlikul viisil potentsiaalset majanduskasvu, ning kutsus liikmesriike üles määrama oma 2023. aasta stabiilsus- ja lähenemisprogrammides kindlaks, kuidas eelarvekavadega tagatakse keskpikas perspektiivis eelarvepuudujäägi aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse 3 % sisemajanduse koguproduktist (edaspidi „SKP“) järgimine ning võla usutav ja pidev vähendamine või selle hoidmine usaldusväärsel tasemel. Komisjon kutsus samuti liikmesriike üles kaotama järk-järgult riiklikud eelarvemeetmed, mis on kehtestatud leibkondade ja ettevõtete kaitsmiseks energiahinnašoki eest, ja alustama kõige vähem suunatud meetmetest. Komisjon märkis, et kui uue energiahinnasurve tõttu on vaja toetusmeetmeid pikendada, peaksid liikmesriikide sellised meetmed olema paremini suunatud haavatavatele leibkondadele ja ettevõtetele. Komisjon teatas, et eelarvesoovitused tuleks kvantifitseerida ja diferentseerida ning sõnastada esmaste netokulude põhjal, nagu on kavandatud komisjoni 9. novembri 2022. aasta teatises ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniste kohta. Komisjon soovitas, et kõik liikmesriigid peaksid jätkama riiklikult rahastatavaid investeeringuid ning tagama rahastu ning muude liidu vahendite tõhusa kasutamise, eelkõige seoses rohe- ja digipöördega ning vastupidavuseesmärkidega. Komisjon märkis, et teeb nõukogule ettepaneku, et kehtivate õigusnormide kohased ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal. |
| --- | --- |

(7)

8. märtsil 2023 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse eelarvepoliitika suunised 2024. aastaks (edaspidi „8. märtsi 2023. aasta teatis“). Selle eesmärk on toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon tuletas meelde, et stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamine lõpetatakse 2023. aasta lõpus. Komisjon kutsus üles kohaldama 2023.–2024. aastal eelarvepoliitikat, mis tagab võla jätkusuutlikkuse keskpikas perspektiivis ja suurendab kestlikul viisil potentsiaalset majanduskasvu, ning kutsus liikmesriike üles määrama oma 2023. aasta stabiilsus- ja lähenemisprogrammides kindlaks, kuidas eelarvekavadega tagatakse keskpikas perspektiivis eelarvepuudujäägi aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse 3 % sisemajanduse koguproduktist (edaspidi „SKP“) järgimine ning võla usutav ja pidev vähendamine või selle hoidmine usaldusväärsel tasemel. Komisjon kutsus samuti liikmesriike üles kaotama järk-järgult riiklikud eelarvemeetmed, mis on kehtestatud leibkondade ja ettevõtete kaitsmiseks energiahinnašoki eest, ja alustama kõige vähem suunatud meetmetest. Komisjon märkis, et kui uue energiahinnasurve tõttu on vaja toetusmeetmeid pikendada, peaksid liikmesriikide sellised meetmed olema paremini suunatud haavatavatele leibkondadele ja ettevõtetele. Komisjon teatas, et eelarvesoovitused tuleks kvantifitseerida ja diferentseerida ning sõnastada esmaste netokulude põhjal, nagu on kavandatud komisjoni 9. novembri 2022. aasta teatises ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniste kohta. Komisjon soovitas, et kõik liikmesriigid peaksid jätkama riiklikult rahastatavaid investeeringuid ning tagama rahastu ning muude liidu vahendite tõhusa kasutamise, eelkõige seoses rohe- ja digipöördega ning vastupidavuseesmärkidega. Komisjon märkis, et teeb nõukogule ettepaneku, et kehtivate õigusnormide kohased ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal.

| (8) | 26. aprillil 2023 esitas komisjon seadusandlikud ettepanekud liidu majanduse juhtimise eeskirjade põhjalikuks reformimiseks. Ettepanekute põhieesmärk on parandada valitsemissektori võla jätkusuutlikkust ning edendada reformide ja investeeringute kaudu kõigis liikmesriikides kestlikku ja kaasavat majanduskasvu. Komisjon soovib ettepanekutega suurendada riikide isevastutust, lihtsustada raamistikku ja keskenduda enam keskpikale perioodile, millega kaasneb tõhus ja ühtsem täitmise tagamine. ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniseid käsitlevate nõukogu 14. märtsi 2023. aasta järelduste kohaselt on eesmärk viia seadusandlik töö lõpule 2023. aastal. |
| --- | --- |

(8)

26. aprillil 2023 esitas komisjon seadusandlikud ettepanekud liidu majanduse juhtimise eeskirjade põhjalikuks reformimiseks. Ettepanekute põhieesmärk on parandada valitsemissektori võla jätkusuutlikkust ning edendada reformide ja investeeringute kaudu kõigis liikmesriikides kestlikku ja kaasavat majanduskasvu. Komisjon soovib ettepanekutega suurendada riikide isevastutust, lihtsustada raamistikku ja keskenduda enam keskpikale perioodile, millega kaasneb tõhus ja ühtsem täitmise tagamine. ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniseid käsitlevate nõukogu 14. märtsi 2023. aasta järelduste kohaselt on eesmärk viia seadusandlik töö lõpule 2023. aastal.

| (9) | 30. aprillil 2021 esitas Austria vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas sätestatud hindamissuunistega. 13. juulil 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse, millega kiidetakse heaks Austria taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnang (5). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Austria on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjaomased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud. |
| --- | --- |

(9)

30. aprillil 2021 esitas Austria vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas sätestatud hindamissuunistega. 13. juulil 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse, millega kiidetakse heaks Austria taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnang (5). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Austria on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjaomased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud.

| (10) | 26. aprillil 2023 esitas Austria oma 2023. aasta riikliku reformikava ja oma 2023. aasta stabiilsusprogrammi kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 4 lõikega 1. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2023. aasta riiklik reformikava ka Austria kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava täitmisel tehtud edusammude kohta. |
| --- | --- |

(10)

26. aprillil 2023 esitas Austria oma 2023. aasta riikliku reformikava ja oma 2023. aasta stabiilsusprogrammi kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 4 lõikega 1. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2023. aasta riiklik reformikava ka Austria kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava täitmisel tehtud edusammude kohta.

| (11) | 24. mail 2023 avaldas komisjon Austria kohta 2023. aasta riigiaruande. Selles hinnati Austria edusamme nõukogu poolt aastatel 2019–2022 vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti kokkuvõte sellest, kuidas Austria on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Kõnealuse analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega. Samuti hinnati Austria edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kestliku arengu eesmärkide saavutamisel. |
| --- | --- |

(11)

24. mail 2023 avaldas komisjon Austria kohta 2023. aasta riigiaruande. Selles hinnati Austria edusamme nõukogu poolt aastatel 2019–2022 vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti kokkuvõte sellest, kuidas Austria on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Kõnealuse analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega. Samuti hinnati Austria edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

| (12) | Eurostati kinnitatud andmete kohaselt vähenes Austria valitsemissektori eelarvepuudujääk 5,8 %-lt SKPst 2021. aastal 3,2 %-le SKPst 2022. aastal, samas kui valitsemissektori võlg vähenes 82,3 %-lt SKPst 2021. aasta lõpus 78,4 %-le SKPst 2022. aasta lõpus. 24. mail 2023 avaldas komisjon aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Kõnealuses aruandes arutati Austria eelarveseisundit, kuna 2022. aastal ületas riigi valitsemissektori eelarvepuudujääk aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst. Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägikriteerium oli täidetud. Kooskõlas 8. märtsi 2023. aasta teatisega ei teinud komisjon ettepanekut algatada 2023. aasta kevadel uued ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused. Seejärel märkis komisjon, et teeb nõukogule ettepaneku, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal. Austria peaks seda arvesse võtma oma 2023. aasta eelarve täitmisel ja 2024. aasta eelarvekava koostamisel. |
| --- | --- |

(12)

Eurostati kinnitatud andmete kohaselt vähenes Austria valitsemissektori eelarvepuudujääk 5,8 %-lt SKPst 2021. aastal 3,2 %-le SKPst 2022. aastal, samas kui valitsemissektori võlg vähenes 82,3 %-lt SKPst 2021. aasta lõpus 78,4 %-le SKPst 2022. aasta lõpus. 24. mail 2023 avaldas komisjon aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Kõnealuses aruandes arutati Austria eelarveseisundit, kuna 2022. aastal ületas riigi valitsemissektori eelarvepuudujääk aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst. Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägikriteerium oli täidetud. Kooskõlas 8. märtsi 2023. aasta teatisega ei teinud komisjon ettepanekut algatada 2023. aasta kevadel uued ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused. Seejärel märkis komisjon, et teeb nõukogule ettepaneku, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal. Austria peaks seda arvesse võtma oma 2023. aasta eelarve täitmisel ja 2024. aasta eelarvekava koostamisel.

| (13) | Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud eelarvepoliitilised meetmed, mis on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. 2022. aastal hõlmasid sellised tulusid vähendavad eelarvepoliitilised meetmed CO2 hinna kehtestamise edasilükkamist, energiamaksude vähendamist ja pendelrändajate maksukompensatsiooni, samas kui sellised kulusid suurendavad eelarvepoliitilised meetmed hõlmasid energiakulutoetusi ettevõtetele, kindlasummalisi siirdeid leibkondadele ja otsetoetusi pensionäridele. Nende meetmete kulusid kompenseerisid osaliselt uued maksud energiatootjate ja -tarnijate ootamatule kasumile. Komisjoni hinnangul oli kõnealuste meetmete eelarveline netokulu 2022. aastal 1,5 % SKPst. Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud ka Ukraina põgenike ajutise kaitsega seotud eelarvekulud, mis olid 2022. aastal hinnanguliselt 0,2 % SKPst. Samal ajal vähenesid COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete hinnangulised kulud 4,3 %-lt SKPst 2021. aastal 0,8 %-le SKPst 2022. aastal. |
| --- | --- |

(13)

Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud eelarvepoliitilised meetmed, mis on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. 2022. aastal hõlmasid sellised tulusid vähendavad eelarvepoliitilised meetmed CO2 hinna kehtestamise edasilükkamist, energiamaksude vähendamist ja pendelrändajate maksukompensatsiooni, samas kui sellised kulusid suurendavad eelarvepoliitilised meetmed hõlmasid energiakulutoetusi ettevõtetele, kindlasummalisi siirdeid leibkondadele ja otsetoetusi pensionäridele. Nende meetmete kulusid kompenseerisid osaliselt uued maksud energiatootjate ja -tarnijate ootamatule kasumile. Komisjoni hinnangul oli kõnealuste meetmete eelarveline netokulu 2022. aastal 1,5 % SKPst. Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud ka Ukraina põgenike ajutise kaitsega seotud eelarvekulud, mis olid 2022. aastal hinnanguliselt 0,2 % SKPst. Samal ajal vähenesid COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete hinnangulised kulud 4,3 %-lt SKPst 2021. aastal 0,8 %-le SKPst 2022. aastal.

| (14) | 18. juunil 2021 soovitas nõukogu Austrial (6) säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas rahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud. |
| --- | --- |

(14)

18. juunil 2021 soovitas nõukogu Austrial (6) säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas rahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud.

| (15) | Komisjoni hinnangul oli eelarvepoliitika (7) 2022. aastal toetav (‒ 2,8 % SKPst), nagu nõukogu soovitas. Nagu nõukogu soovitas, jätkas Austria majanduse taastamise toetamist rahastust rahastatavate investeeringutega. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatud kulude maht oli 2022. aastal 0,2 % SKPst (2021. aastal 0,2 % SKPst). Riiklikult rahastatavad investeeringud andsid eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,1 protsendipunkti (8). Seega ei säilitanud Austria riiklikult rahastatavaid investeeringuid, kuigi nõukogu oli seda soovitanud. Samal ajal andis riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 1,8 protsendipunkti. See märkimisväärne ekspansiivne panus hõlmas energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmete täiendavat mõju (täiendav eelarveline netokulu 1,5 % SKPst) ning Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulusid (0,2 % SKPst). Seega hoidis Austria riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasvu piisavalt kontrolli all. |
| --- | --- |

(15)

Komisjoni hinnangul oli eelarvepoliitika (7) 2022. aastal toetav (‒ 2,8 % SKPst), nagu nõukogu soovitas. Nagu nõukogu soovitas, jätkas Austria majanduse taastamise toetamist rahastust rahastatavate investeeringutega. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatud kulude maht oli 2022. aastal 0,2 % SKPst (2021. aastal 0,2 % SKPst). Riiklikult rahastatavad investeeringud andsid eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,1 protsendipunkti (8). Seega ei säilitanud Austria riiklikult rahastatavaid investeeringuid, kuigi nõukogu oli seda soovitanud. Samal ajal andis riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 1,8 protsendipunkti. See märkimisväärne ekspansiivne panus hõlmas energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmete täiendavat mõju (täiendav eelarveline netokulu 1,5 % SKPst) ning Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulusid (0,2 % SKPst). Seega hoidis Austria riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasvu piisavalt kontrolli all.

| (16) | 2023. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on kooskõlas komisjoni 2023. aasta kevadprognoosiga. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2023. aastal 0,3 % ja 2024. aastal 1,8 %. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv 2023. aastal suurem (0,4 %) ja 2024. aastal väiksem (1,6 %), mis on peamiselt tingitud eratarbimise suuremast kasvupanusest 2023. aastal ja avaliku sektori tarbimise väiksemast kasvupanusest 2024. aastal. |
| --- | --- |

(16)

2023. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on kooskõlas komisjoni 2023. aasta kevadprognoosiga. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2023. aastal 0,3 % ja 2024. aastal 1,8 %. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv 2023. aastal suurem (0,4 %) ja 2024. aastal väiksem (1,6 %), mis on peamiselt tingitud eratarbimise suuremast kasvupanusest 2023. aastal ja avaliku sektori tarbimise väiksemast kasvupanusest 2024. aastal.

| (17) | Valitsus prognoosib oma 2023. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk jääb 2023. aastal tasemele 3,2 % SKPst. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 78,4 %-lt SKPst 2022. aasta lõpus 77,0 %-le SKPst 2023. aasta lõpus. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarvepuudujääk 2023. aastal 2,4 % SKPst. See on 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud puudujäägist väiksem, peamiselt seetõttu, et mõnede energiaga seotud meetmete, eelkõige ettevõtetele antavate energiatoetuste eeldatav mõju eelarvele on erinev. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2023. aasta lõpus madalam (75,4 %). Erinevus tuleneb valitsemissektori eeldatava eelarvepuudujäägi erinevusest. |
| --- | --- |

(17)

Valitsus prognoosib oma 2023. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk jääb 2023. aastal tasemele 3,2 % SKPst. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 78,4 %-lt SKPst 2022. aasta lõpus 77,0 %-le SKPst 2023. aasta lõpus. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarvepuudujääk 2023. aastal 2,4 % SKPst. See on 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud puudujäägist väiksem, peamiselt seetõttu, et mõnede energiaga seotud meetmete, eelkõige ettevõtetele antavate energiatoetuste eeldatav mõju eelarvele on erinev. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2023. aasta lõpus madalam (75,4 %). Erinevus tuleneb valitsemissektori eeldatava eelarvepuudujäägi erinevusest.

| (18) | 2023. aastal peaksid valitsemissektori eelarvepositsiooni jätkuvalt mõjutama meetmed, mida on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. Need koosnevad 2022. aastast pikendatud meetmetest (eelkõige elektrihinna pidurist) ja uutest meetmetest, nagu uus kava energiakulude toetuse maksmiseks ettevõtetele. Osaliselt tasakaalustavad nende meetmete kulu endiselt maksud energiatarnijate ootamatult kasumilt. Neid tulusid arvesse võttes on komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt toetusmeetmete eelarveline netokulu 2023. aastal 1,8 % SKPst (9). Enamik 2023. aasta meetmeid ei näi olevat suunatud kõige haavatavamatele leibkondadele või ettevõtetele ega säilita täielikult hinnasignaali energianõudluse vähendamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks. Seepärast moodustavad suunatud toetusmeetmed, mida võetakse arvesse nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovituse (10) järgimise hindamisel, komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt 2023. aastal 0,4 % SKPst (võrreldes 0,2 %ga SKPst 2022. aastal). Lisaks peaks 2023. aasta valitsemissektori eelarvepositsioon paranema tänu COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete järkjärgulisele kaotamisele, hinnangute kohaselt mahus 0,8 % SKPst. |
| --- | --- |

(18)

2023. aastal peaksid valitsemissektori eelarvepositsiooni jätkuvalt mõjutama meetmed, mida on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. Need koosnevad 2022. aastast pikendatud meetmetest (eelkõige elektrihinna pidurist) ja uutest meetmetest, nagu uus kava energiakulude toetuse maksmiseks ettevõtetele. Osaliselt tasakaalustavad nende meetmete kulu endiselt maksud energiatarnijate ootamatult kasumilt. Neid tulusid arvesse võttes on komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt toetusmeetmete eelarveline netokulu 2023. aastal 1,8 % SKPst (9). Enamik 2023. aasta meetmeid ei näi olevat suunatud kõige haavatavamatele leibkondadele või ettevõtetele ega säilita täielikult hinnasignaali energianõudluse vähendamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks. Seepärast moodustavad suunatud toetusmeetmed, mida võetakse arvesse nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovituse (10) järgimise hindamisel, komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt 2023. aastal 0,4 % SKPst (võrreldes 0,2 %ga SKPst 2022. aastal). Lisaks peaks 2023. aasta valitsemissektori eelarvepositsioon paranema tänu COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete järkjärgulisele kaotamisele, hinnangute kohaselt mahus 0,8 % SKPst.

| (19) | Oma 12. juuli 2022 soovituses soovitas nõukogu Austrial võtta meetmeid, tagamaks 2023. aastal, et riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv on kooskõlas üldiselt neutraalse eelarvepoliitikaga, (11) võttes arvesse jätkuvat ajutist ja sihipärast toetust leibkondadele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Austria peaks olema valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Samuti soovitati Austrial suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades rahastut ning muid liidu vahendeid. |
| --- | --- |

(19)

Oma 12. juuli 2022 soovituses soovitas nõukogu Austrial võtta meetmeid, tagamaks 2023. aastal, et riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv on kooskõlas üldiselt neutraalse eelarvepoliitikaga, (11) võttes arvesse jätkuvat ajutist ja sihipärast toetust leibkondadele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Austria peaks olema valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Samuti soovitati Austrial suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades rahastut ning muid liidu vahendeid.

| (20) | Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika 2023. aastal kiire inflatsiooni tingimustes pärssiv (+ 1,0 % SKPst). See järgneb 2022. aasta ekspansiivsele eelarvepoliitikale (‒ 2,8 % SKPst). Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) peaks andma 2023. aastal eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,3 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamatele leibkondadele ja ettevõtetele suunatud toetusmeetmete kulude suurenemist 0,2 % SKPst. Kokkuvõttes on riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude prognoositud kasv nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitusega kooskõlas. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulude maht on prognoosi kohaselt 2023. aastal 0,3 % SKPst, samas kui riiklikult rahastatavad investeeringud annavad prognoosi kohaselt eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,1 protsendipunkti. Seega kavatseb Austria rahastada täiendavaid investeeringuid rahastust ja muudest liidu vahenditest ning säilitab prognoosi kohaselt riiklikult rahastatavad investeeringud (12). Austria kavatseb rahastada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, näiteks osalemist üleeuroopalist huvi pakkuvas olulises mikroelektroonika ja ühenduvuse projektis, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ja avaliku halduse digitaliseerimist ning küttesüsteemide asendamist, mida osaliselt rahastatakse rahastust ning muudest liidu vahenditest. |
| --- | --- |

(20)

Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika 2023. aastal kiire inflatsiooni tingimustes pärssiv (+ 1,0 % SKPst). See järgneb 2022. aasta ekspansiivsele eelarvepoliitikale (‒ 2,8 % SKPst). Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) peaks andma 2023. aastal eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,3 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamatele leibkondadele ja ettevõtetele suunatud toetusmeetmete kulude suurenemist 0,2 % SKPst. Kokkuvõttes on riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude prognoositud kasv nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitusega kooskõlas. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulude maht on prognoosi kohaselt 2023. aastal 0,3 % SKPst, samas kui riiklikult rahastatavad investeeringud annavad prognoosi kohaselt eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,1 protsendipunkti. Seega kavatseb Austria rahastada täiendavaid investeeringuid rahastust ja muudest liidu vahenditest ning säilitab prognoosi kohaselt riiklikult rahastatavad investeeringud (12). Austria kavatseb rahastada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, näiteks osalemist üleeuroopalist huvi pakkuvas olulises mikroelektroonika ja ühenduvuse projektis, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ja avaliku halduse digitaliseerimist ning küttesüsteemide asendamist, mida osaliselt rahastatakse rahastust ning muudest liidu vahenditest.

| (21) | 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk 2024. aastal vähenema 1,6 %-le SKPst. 2024. aasta vähenemine kajastab peamiselt energiaga seotud meetmete järkjärgulist kaotamist. Vastavalt 2023. aasta stabiilsusprogrammile prognoositakse, et valitsemissektori võla suhe SKPsse väheneb 2024. aasta lõpus 75,1 %-le. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk moodustab 2024. aastal 1,3 % SKPst. See on sarnane 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud eelarvepuudujäägiga. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2024. aasta lõpus madalam (73,3 %). |
| --- | --- |

(21)

2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk 2024. aastal vähenema 1,6 %-le SKPst. 2024. aasta vähenemine kajastab peamiselt energiaga seotud meetmete järkjärgulist kaotamist. Vastavalt 2023. aasta stabiilsusprogrammile prognoositakse, et valitsemissektori võla suhe SKPsse väheneb 2024. aasta lõpus 75,1 %-le. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk moodustab 2024. aastal 1,3 % SKPst. See on sarnane 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud eelarvepuudujäägiga. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2024. aasta lõpus madalam (73,3 %).

| (22) | 2023. aasta stabiilsusprogrammis nähakse ette peaaegu kõigi energiatoetusmeetmete järkjärguline kaotamine 2024. aastal, eeldusel, et energiahinnad püsivad languses. Ka komisjon eeldab energiatoetusmeetmete peaaegu täielikku järkjärgulist kaotamist (netokulu 0,1 % SKPst 2024. aastal). Need hinnangud sõltuvad eeldusest, et energiahinnad ei tõuse uuesti. |
| --- | --- |

(22)

2023. aasta stabiilsusprogrammis nähakse ette peaaegu kõigi energiatoetusmeetmete järkjärguline kaotamine 2024. aastal, eeldusel, et energiahinnad püsivad languses. Ka komisjon eeldab energiatoetusmeetmete peaaegu täielikku järkjärgulist kaotamist (netokulu 0,1 % SKPst 2024. aastal). Need hinnangud sõltuvad eeldusest, et energiahinnad ei tõuse uuesti.

| (23) | Määrusega (EÜ) nr 1466/97 on seatud struktuurse eelarvepositsiooni iga-aastase parandamise sihtmärgiks 0,5 % SKPst, (13) et liikuda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas. Võttes arvesse riigi rahanduse jätkusuutlikkuse kaalutlusi, oleks komisjoni hinnangul asjakohane parandada struktuurset eelarvepositsiooni 2024. aastal vähemalt 0,3 % SKPst. Sellise paranemise tagamiseks ning kooskõlas komisjoni metoodikaga ei tohiks riiklikult rahastatavate esmaste netokulude (14) kasv 2024. aastal ületada 4,6 %, nagu on kajastatud käesolevas soovituses. Samal ajal tuleks ülejäänud energiatoetusmeetmed (komisjoni praeguse hinnangu kohaselt 1,8 % SKPst 2023. aastal) sõltuvalt energiaturu suundumustest järk-järgult kaotada, alustades kõige vähem suunatud meetmetest, ning sellest tulenevat kokkuhoidu tuleks kasutada valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamiseks. Komisjoni hinnangute kohaselt oleks selle tulemuseks esmaste netokulude kasv alla 2024. aastaks soovitatud maksimaalse kasvumäära. |
| --- | --- |

(23)

Määrusega (EÜ) nr 1466/97 on seatud struktuurse eelarvepositsiooni iga-aastase parandamise sihtmärgiks 0,5 % SKPst, (13) et liikuda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas. Võttes arvesse riigi rahanduse jätkusuutlikkuse kaalutlusi, oleks komisjoni hinnangul asjakohane parandada struktuurset eelarvepositsiooni 2024. aastal vähemalt 0,3 % SKPst. Sellise paranemise tagamiseks ning kooskõlas komisjoni metoodikaga ei tohiks riiklikult rahastatavate esmaste netokulude (14) kasv 2024. aastal ületada 4,6 %, nagu on kajastatud käesolevas soovituses. Samal ajal tuleks ülejäänud energiatoetusmeetmed (komisjoni praeguse hinnangu kohaselt 1,8 % SKPst 2023. aastal) sõltuvalt energiaturu suundumustest järk-järgult kaotada, alustades kõige vähem suunatud meetmetest, ning sellest tulenevat kokkuhoidu tuleks kasutada valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamiseks. Komisjoni hinnangute kohaselt oleks selle tulemuseks esmaste netokulude kasv alla 2024. aastaks soovitatud maksimaalse kasvumäära.

| (24) | Eeldades, et poliitikat ei muudeta, prognoositakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et riiklikult rahastatavad esmased netokulud kasvavad 2024. aastal 4,0 %, mis on soovitatud kasvumäärast vähem. Komisjoni prognoosis sisalduv kohandus on väiksem kui energiatoetusmeetmete täielikust järkjärgulisest kaotamisest tulenev kokkuhoid, mis on tingitud 2023. aasta inflatsioonist sõltuvatest kulutustest, nagu pensionikulud, hüvitised töötajatele ja mõned sotsiaaltoetused, samuti mõnedest veel lõpetamata energiameetmetest. |
| --- | --- |

(24)

Eeldades, et poliitikat ei muudeta, prognoositakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et riiklikult rahastatavad esmased netokulud kasvavad 2024. aastal 4,0 %, mis on soovitatud kasvumäärast vähem. Komisjoni prognoosis sisalduv kohandus on väiksem kui energiatoetusmeetmete täielikust järkjärgulisest kaotamisest tulenev kokkuhoid, mis on tingitud 2023. aasta inflatsioonist sõltuvatest kulutustest, nagu pensionikulud, hüvitised töötajatele ja mõned sotsiaaltoetused, samuti mõnedest veel lõpetamata energiameetmetest.

| (25) | 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaksid valitsemissektori investeeringud vähenema 3,5 %-lt SKPst 2023. aastal 3,4 %-le SKPst 2024. aastal. Väiksemad investeeringukulud kajastavad väiksemaid riiklikult rahastatavaid investeeringuid. |
| --- | --- |

(25)

2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaksid valitsemissektori investeeringud vähenema 3,5 %-lt SKPst 2023. aastal 3,4 %-le SKPst 2024. aastal. Väiksemad investeeringukulud kajastavad väiksemaid riiklikult rahastatavaid investeeringuid.

| (26) | 2023. aasta stabiilsusprogrammis on esitatud keskpika perioodi eelarvekava aastani 2026. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk järk-järgult vähenema 1,4 %-le SKPst 2025. aastal ja 1,3 %-le SKPst 2026. aastaks. Valitsemissektori eelarvepuudujääk peaks seega jääma programmiperioodi jooksul alla 3 % SKPst. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 75,1 %-lt SKPst 2024. aasta lõpus 71,4 %-le SKPst 2026. aasta lõpuks. Austriat ohustavad pikas perspektiivis keskmised riigi rahanduse jätkusuutlikkuse riskid, mis tulenevad peamiselt elanikkonna vananemisega seotud eelarvesurvest (eelkõige suurenevad kulutused pikaajalisele hooldusele ja tervishoiule) ning võla suurenemisest COVID-19 ja energiakriisi majanduslike ja sotsiaalsete tagajärgedega tegelemise meetmete tõttu. Pikaajalise hoolduse ja tervishoiusektor seisavad silmitsi ka tööjõunappusega, mis on osaliselt seotud nendes sektorites töötamise mitteatraktiivsusega. Hiljuti tööjõunappuse probleemi lahendamiseks rakendatud hooldusreformi pakett, mis tõstab palku ja võimaldab lühikeses perspektiivis hooldajatele toetusi maksta, on hea samm elukutse atraktiivsemaks muutmiseks, kuid suurendab ka eelarvekulusid. 2021. aastal pakkus pikaajalise hoolduse rakkerühm välja meetmed, kuidas parandada hoolduse piisavust, säilitades samal ajal riigi rahanduse jätkusuutlikkuse. Nende meetmete hulka kuulub kooskõlastatud kontrollimehhanismi loomine koos selgete ülesannetega eri valitsemistasanditel, mis aitaks parandada avaliku sektori kulutuste kvaliteeti ja võrreldavust, näiteks määrates kindlaks ühtsed tariifide põhimõtted pikaajalise hoolduse teenuste jaoks. Käimasolevad läbirääkimised föderaalse eelarveraamistiku üle annavad võimaluse toetada sellise mehhanismi rakendamist. |
| --- | --- |

(26)

2023. aasta stabiilsusprogrammis on esitatud keskpika perioodi eelarvekava aastani 2026. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk järk-järgult vähenema 1,4 %-le SKPst 2025. aastal ja 1,3 %-le SKPst 2026. aastaks. Valitsemissektori eelarvepuudujääk peaks seega jääma programmiperioodi jooksul alla 3 % SKPst. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 75,1 %-lt SKPst 2024. aasta lõpus 71,4 %-le SKPst 2026. aasta lõpuks. Austriat ohustavad pikas perspektiivis keskmised riigi rahanduse jätkusuutlikkuse riskid, mis tulenevad peamiselt elanikkonna vananemisega seotud eelarvesurvest (eelkõige suurenevad kulutused pikaajalisele hooldusele ja tervishoiule) ning võla suurenemisest COVID-19 ja energiakriisi majanduslike ja sotsiaalsete tagajärgedega tegelemise meetmete tõttu. Pikaajalise hoolduse ja tervishoiusektor seisavad silmitsi ka tööjõunappusega, mis on osaliselt seotud nendes sektorites töötamise mitteatraktiivsusega. Hiljuti tööjõunappuse probleemi lahendamiseks rakendatud hooldusreformi pakett, mis tõstab palku ja võimaldab lühikeses perspektiivis hooldajatele toetusi maksta, on hea samm elukutse atraktiivsemaks muutmiseks, kuid suurendab ka eelarvekulusid. 2021. aastal pakkus pikaajalise hoolduse rakkerühm välja meetmed, kuidas parandada hoolduse piisavust, säilitades samal ajal riigi rahanduse jätkusuutlikkuse. Nende meetmete hulka kuulub kooskõlastatud kontrollimehhanismi loomine koos selgete ülesannetega eri valitsemistasanditel, mis aitaks parandada avaliku sektori kulutuste kvaliteeti ja võrreldavust, näiteks määrates kindlaks ühtsed tariifide põhimõtted pikaajalise hoolduse teenuste jaoks. Käimasolevad läbirääkimised föderaalse eelarveraamistiku üle annavad võimaluse toetada sellise mehhanismi rakendamist.

| (27) | Tervishoiusüsteem osutus COVID-19 pandeemia ajal vastupidavaks. Prognoosi kohaselt aga suurenevad tervishoiukulud 2070. aastaks 1,2 protsendipunkti võrra SKPst. Lisaks on ennetusmeetmed ja ambulatoorsed esmatasandi tervishoiuteenused endiselt alakasutatud, samal ajal kui paljusid tervishoiuteenuseid osutavad jätkuvalt haiglad, mis on kulukas ja ebatõhus viis ravi pakkumiseks. Taaste- ja vastupidavuskava aitab tugevdada ambulatoorset esmatasandi tervishoidu, eelkõige toetades uusi ja olemasolevaid kohalikke esmatasandi tervishoiukeskusi. Võttes aga arvesse riigi rahanduse jätkusuutlikkuse probleeme, on äärmiselt oluline tagada, et patsientide liikumine läbi tervishoiusüsteemi oleks järjepidev, muu hulgas tagades, et esmatasandi tervishoiuteenuste parem kättesaadavus toob kaasa olemasolevate haigla- või ambulatoorsete eriarstiteenuste väiksema kasutamise. |
| --- | --- |

(27)

Tervishoiusüsteem osutus COVID-19 pandeemia ajal vastupidavaks. Prognoosi kohaselt aga suurenevad tervishoiukulud 2070. aastaks 1,2 protsendipunkti võrra SKPst. Lisaks on ennetusmeetmed ja ambulatoorsed esmatasandi tervishoiuteenused endiselt alakasutatud, samal ajal kui paljusid tervishoiuteenuseid osutavad jätkuvalt haiglad, mis on kulukas ja ebatõhus viis ravi pakkumiseks. Taaste- ja vastupidavuskava aitab tugevdada ambulatoorset esmatasandi tervishoidu, eelkõige toetades uusi ja olemasolevaid kohalikke esmatasandi tervishoiukeskusi. Võttes aga arvesse riigi rahanduse jätkusuutlikkuse probleeme, on äärmiselt oluline tagada, et patsientide liikumine läbi tervishoiusüsteemi oleks järjepidev, muu hulgas tagades, et esmatasandi tervishoiuteenuste parem kättesaadavus toob kaasa olemasolevate haigla- või ambulatoorsete eriarstiteenuste väiksema kasutamise.

| (28) | Austria eelarveraamistik tugineb praegu föderaalsete ja piirkondlike ametiasutuste vaheliste ülekannete keerukale süsteemile, mis pakub piiratud stiimuleid avaliku sektori kulutuste tõhustamiseks. Maksuautonoomia puudumine muudab kulude rahastamise föderaaltasanditel sellest süsteemist väga sõltuvaks. 2022. aastal moodustasid vaid 7,2 % kõigist avaliku sektori tuludest liidumaade omatulud (15). Samal ajal sõltuvad sellised olulised teenused nagu tervishoid, lapsehoid ja ühistranspordi investeeringud osaliselt liidumaade ja kohalike omavalitsuste kulutustest. Demograafilised muutused ja rohepööre suurendavad veelgi liidumaade ja kohalike omavalitsuste kulusurvet, omatulud aga ei ole seotud kulude dünaamikaga. Praegune eelarveraamistik soosib ebatõhusust ja läbipaistvuse puudumist, sest seos maksukoormuse ja valitsemissektori kulude vahel on hägune. Avaliku sektori kulutuste üldise kvaliteedi parandamiseks on väga oluline viia omatulud paremini kooskõlla keskvalitsusest madalama tasandi kulutustega ning suurendada läbipaistvust ja koordineerimist. Fiskaalföderalismi ja üldise maksusüsteemi parandamiseks võiks kasutada piirkondliku maksuautonoomia soodustamist omandimaksusüsteemi reformi kaudu. 2022. aasta lõpus alanud käimasolevad läbirääkimised annavad võimaluse teha edusamme. |
| --- | --- |

(28)

Austria eelarveraamistik tugineb praegu föderaalsete ja piirkondlike ametiasutuste vaheliste ülekannete keerukale süsteemile, mis pakub piiratud stiimuleid avaliku sektori kulutuste tõhustamiseks. Maksuautonoomia puudumine muudab kulude rahastamise föderaaltasanditel sellest süsteemist väga sõltuvaks. 2022. aastal moodustasid vaid 7,2 % kõigist avaliku sektori tuludest liidumaade omatulud (15). Samal ajal sõltuvad sellised olulised teenused nagu tervishoid, lapsehoid ja ühistranspordi investeeringud osaliselt liidumaade ja kohalike omavalitsuste kulutustest. Demograafilised muutused ja rohepööre suurendavad veelgi liidumaade ja kohalike omavalitsuste kulusurvet, omatulud aga ei ole seotud kulude dünaamikaga. Praegune eelarveraamistik soosib ebatõhusust ja läbipaistvuse puudumist, sest seos maksukoormuse ja valitsemissektori kulude vahel on hägune. Avaliku sektori kulutuste üldise kvaliteedi parandamiseks on väga oluline viia omatulud paremini kooskõlla keskvalitsusest madalama tasandi kulutustega ning suurendada läbipaistvust ja koordineerimist. Fiskaalföderalismi ja üldise maksusüsteemi parandamiseks võiks kasutada piirkondliku maksuautonoomia soodustamist omandimaksusüsteemi reformi kaudu. 2022. aasta lõpus alanud käimasolevad läbirääkimised annavad võimaluse teha edusamme.

| (29) | Võimalik on nihutada maksukoormust tööjõult majanduskasvu soodustavamatele ja kaasavamatele tuluallikatele. Maksusüsteemi iseloomustab tööjõu suur maksukoormus, mis tuleneb töötasu maksudest ja sotsiaalmaksetest, kusjuures sotsiaalmakseid peavad tasuma nii töötajad kui ka tööandjad. See pärsib töökohtade loomist ja tööturul osalemist, eelkõige madalapalgaliste ja leibkonna teise palgasaaja puhul. Samal ajal on isegi pärast hiljutisi reforme endiselt alakasutatud muud tuluallikad, mis on õiglast ja kestlikku majanduskasvu vähem kahjustavad, näiteks keskkonna- või omandimaksud. Keskkonda kahjustavad toetused takistavad rohepööret. Hiljutine ökosotsiaalne maksureform pakub maksusoodustusi leibkondadele ja ettevõtjatele ning paneb aluse CO2 heite hinnakujundusele väljaspool ELi heitkogustega kauplemise süsteemi (ELi HKS) kohaldamisala. Lisaks on üksikisiku tulumaksu automaatne indekseerimine inflatsiooniga märkimisväärne reform, mis vähendab oluliselt maksumaksjate tulumaksukoormuse suurenemist, viies palgad kõrgematesse maksuvahemikesse. Siiski püsivad struktuursed probleemid ja on ruumi tööjõu maksukoormuse edasiseks vähendamiseks, et edendada töökohtade loomist ja tööjõu pakkumist, eelkõige madalapalgaliste puhul. Majanduskasvu rohkem soodustavate maksude parem kasutamine võib ka aidata tekitada vajalikku eelarvepoliitilist manööverdamisruumi ning suurendada maksusüsteemi õiglust. |
| --- | --- |

(29)

Võimalik on nihutada maksukoormust tööjõult majanduskasvu soodustavamatele ja kaasavamatele tuluallikatele. Maksusüsteemi iseloomustab tööjõu suur maksukoormus, mis tuleneb töötasu maksudest ja sotsiaalmaksetest, kusjuures sotsiaalmakseid peavad tasuma nii töötajad kui ka tööandjad. See pärsib töökohtade loomist ja tööturul osalemist, eelkõige madalapalgaliste ja leibkonna teise palgasaaja puhul. Samal ajal on isegi pärast hiljutisi reforme endiselt alakasutatud muud tuluallikad, mis on õiglast ja kestlikku majanduskasvu vähem kahjustavad, näiteks keskkonna- või omandimaksud. Keskkonda kahjustavad toetused takistavad rohepööret. Hiljutine ökosotsiaalne maksureform pakub maksusoodustusi leibkondadele ja ettevõtjatele ning paneb aluse CO2 heite hinnakujundusele väljaspool ELi heitkogustega kauplemise süsteemi (ELi HKS) kohaldamisala. Lisaks on üksikisiku tulumaksu automaatne indekseerimine inflatsiooniga märkimisväärne reform, mis vähendab oluliselt maksumaksjate tulumaksukoormuse suurenemist, viies palgad kõrgematesse maksuvahemikesse. Siiski püsivad struktuursed probleemid ja on ruumi tööjõu maksukoormuse edasiseks vähendamiseks, et edendada töökohtade loomist ja tööjõu pakkumist, eelkõige madalapalgaliste puhul. Majanduskasvu rohkem soodustavate maksude parem kasutamine võib ka aidata tekitada vajalikku eelarvepoliitilist manööverdamisruumi ning suurendada maksusüsteemi õiglust.

| (30) | Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks. Kuna kuni 2026. aastani toimiv rahastu on ajutine, on oluline jätkata kiiresti kava rakendamist. Austria taaste- ja vastupidavuskava rakendamine edeneb jõudsalt. Austria esitas ühe maksetaotluse, mis vastab kava 44 eesmärgile ja sihile ning mille tulemusel maksti 20. aprillil 2023 välja kokku 700 miljonit eurot. Lisaks esimese maksetaotluse esitamisele kulgeb kava rakendamine plaanipäraselt. Austria esitab eeldatavasti taotluse mõne meetme muutmiseks objektiivsete asjaolude tõttu, nagu hinnatõus ja tarneraskused. Käimas on ka uue REPowerEU peatüki koostamine ja Austria ametiasutused teevad tihedat koostööd komisjoni talitustega, et see peagi esitada. Uue REPowerEU peatüki kiire lisamine taaste- ja vastupidavuskavasse võimaldab rahastada täiendavaid reforme ja investeeringuid, et toetada Austria strateegilisi eesmärke energia ja rohepöörde vallas. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline ja tulemuslik kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest. |
| --- | --- |

(30)

Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks. Kuna kuni 2026. aastani toimiv rahastu on ajutine, on oluline jätkata kiiresti kava rakendamist. Austria taaste- ja vastupidavuskava rakendamine edeneb jõudsalt. Austria esitas ühe maksetaotluse, mis vastab kava 44 eesmärgile ja sihile ning mille tulemusel maksti 20. aprillil 2023 välja kokku 700 miljonit eurot. Lisaks esimese maksetaotluse esitamisele kulgeb kava rakendamine plaanipäraselt. Austria esitab eeldatavasti taotluse mõne meetme muutmiseks objektiivsete asjaolude tõttu, nagu hinnatõus ja tarneraskused. Käimas on ka uue REPowerEU peatüki koostamine ja Austria ametiasutused teevad tihedat koostööd komisjoni talitustega, et see peagi esitada. Uue REPowerEU peatüki kiire lisamine taaste- ja vastupidavuskavasse võimaldab rahastada täiendavaid reforme ja investeeringuid, et toetada Austria strateegilisi eesmärke energia ja rohepöörde vallas. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline ja tulemuslik kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest.

| (31) | Komisjon kiitis 2022. aastal heaks kõik Austria ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid. Ühtekuuluvuspoliitika programmide kiire rakendamine vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga, sealhulgas REPowerEU peatükiga, on esmatähtis, et viia Austrias ellu rohe- ja digipööre, suurendada majanduslikku ja sotsiaalset vastupidavust ning tagada tasakaalustatud territoriaalne areng. |
| --- | --- |

(31)

Komisjon kiitis 2022. aastal heaks kõik Austria ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid. Ühtekuuluvuspoliitika programmide kiire rakendamine vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga, sealhulgas REPowerEU peatükiga, on esmatähtis, et viia Austrias ellu rohe- ja digipööre, suurendada majanduslikku ja sotsiaalset vastupidavust ning tagada tasakaalustatud territoriaalne areng.

| (32) | Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas ning ühtekuuluvuspoliitika programmides käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Austria silmitsi mitmete muude probleemidega, mis on seotud tööturuga. Austria kindel sotsiaalkaitse süsteem ja ulatuslikud poliitikameetmed on piiranud COVID-19 pandeemia sotsiaalset mõju. Austria on saavutanud häid tulemusi enamikus Euroopa sotsiaalõiguste samba valdkondades, kuid jätkuvalt esineb teatavaid probleeme. Need hõlmavad eelkõige naiste, madala kvalifikatsiooniga töötajate, eakamate töötajate ja sisserändaja taustaga inimeste tööturupotentsiaali ebapiisavat kasutamist. See on eriti problemaatiline, võttes arvesse oskustööliste nappust. Nende rühmade kasutamata potentsiaali rakendamine võiks vähendada Austria tööturule avalduvat survet. |
| --- | --- |

(32)

Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas ning ühtekuuluvuspoliitika programmides käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Austria silmitsi mitmete muude probleemidega, mis on seotud tööturuga. Austria kindel sotsiaalkaitse süsteem ja ulatuslikud poliitikameetmed on piiranud COVID-19 pandeemia sotsiaalset mõju. Austria on saavutanud häid tulemusi enamikus Euroopa sotsiaalõiguste samba valdkondades, kuid jätkuvalt esineb teatavaid probleeme. Need hõlmavad eelkõige naiste, madala kvalifikatsiooniga töötajate, eakamate töötajate ja sisserändaja taustaga inimeste tööturupotentsiaali ebapiisavat kasutamist. See on eriti problemaatiline, võttes arvesse oskustööliste nappust. Nende rühmade kasutamata potentsiaali rakendamine võiks vähendada Austria tööturule avalduvat survet.

| (33) | Naiste tööhõive määr on Austrias küll kõrgem kui liidu keskmine, kuid riik on naiste osalise tööajaga töötamise määra poolest teisel kohal. 2022. aastal töötas osalise tööajaga üle poole Austria naistest ja naised on üleesindatud madalapalgalistes sektorites. See viitab märkimisväärsele võimalusele suurendada naiste täistööajaga osalemist tööturul. Taskukohase ja kvaliteetse lapsehoiuteenuse ebapiisav pakkumine, eriti maapiirkondades, muudab aga emade aktiivsema osalemise tööturul keeruliseks. Austrias on ametliku lapsehoiuteenuse kasutamise määr alla kolmeaastaste laste puhul üks liidu madalamaid – vaid 28 %. Nende probleemide lahendamiseks on äärmiselt oluline suurendada kvaliteetsete lapsehoiuteenuste pakkumist, parandades kvaliteedistandardeid ja kättesaadavust, ning soodustada täistööajaga töötamist, näiteks maksusoodustuste abil. Naiste arvu suurendamine täistööajaga töökohtadel võib aidata vähendada Austria püsivalt suurt soolist palga- ja pensionilõhet ning lahendada samal ajal tööturu probleeme. |
| --- | --- |

(33)

Naiste tööhõive määr on Austrias küll kõrgem kui liidu keskmine, kuid riik on naiste osalise tööajaga töötamise määra poolest teisel kohal. 2022. aastal töötas osalise tööajaga üle poole Austria naistest ja naised on üleesindatud madalapalgalistes sektorites. See viitab märkimisväärsele võimalusele suurendada naiste täistööajaga osalemist tööturul. Taskukohase ja kvaliteetse lapsehoiuteenuse ebapiisav pakkumine, eriti maapiirkondades, muudab aga emade aktiivsema osalemise tööturul keeruliseks. Austrias on ametliku lapsehoiuteenuse kasutamise määr alla kolmeaastaste laste puhul üks liidu madalamaid – vaid 28 %. Nende probleemide lahendamiseks on äärmiselt oluline suurendada kvaliteetsete lapsehoiuteenuste pakkumist, parandades kvaliteedistandardeid ja kättesaadavust, ning soodustada täistööajaga töötamist, näiteks maksusoodustuste abil. Naiste arvu suurendamine täistööajaga töökohtadel võib aidata vähendada Austria püsivalt suurt soolist palga- ja pensionilõhet ning lahendada samal ajal tööturu probleeme.

| (34) | Endiselt on võimalik parandada mitmete ebasoodsas olukorras olevate rühmade, eelkõige madala kvalifikatsiooniga töötajate ja sisserändaja taustaga inimeste integreerimist tööturule. Umbes 45 % Austria pikaajalistest töötutest on omandanud vaid põhikoolihariduse. Sisserändaja taustaga inimesed osalevad üldiselt tööturul märgatavalt vähem kui Austrias sündinud inimesed ning Austria laste tulevane sissetulek sõltub sageli nende vanemate sissetulekust. Kuigi Austria taaste- ja vastupidavuskava sisaldab meetmeid madala kvalifikatsiooniga töötajate ja pikaajaliste töötute ümber- ja täiendõppe edendamiseks, ei lahenda need meetmed täielikult sisserändaja taustaga inimeste ja madala kvalifikatsiooniga töötajate osalemise probleemi. Selleks et kaotada Austria püsiv põlvkondadevaheline seos vanemate ja nende laste haridustulemuste vahel, (16) on väga oluline suurendada kvaliteetse alushariduse, pikapäevaõppe ja täiustatud digitaristu kättesaadavust. Hiljutiste sisserändajate ja teiste ebasoodsas olukorras olevate rühmade integreerimiseks võiks koolides pakkuda paremat individuaalset juhendamist, muuta keelekursused kättesaadavamaks ja kasutada tõhusamalt Austria töökohapõhise õppe süsteemi. Samal ajal on oluline pakkuda piisavaid võimalusi elukestvaks õppeks, et keskenduda ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele kõigis vanuserühmades. |
| --- | --- |

(34)

Endiselt on võimalik parandada mitmete ebasoodsas olukorras olevate rühmade, eelkõige madala kvalifikatsiooniga töötajate ja sisserändaja taustaga inimeste integreerimist tööturule. Umbes 45 % Austria pikaajalistest töötutest on omandanud vaid põhikoolihariduse. Sisserändaja taustaga inimesed osalevad üldiselt tööturul märgatavalt vähem kui Austrias sündinud inimesed ning Austria laste tulevane sissetulek sõltub sageli nende vanemate sissetulekust. Kuigi Austria taaste- ja vastupidavuskava sisaldab meetmeid madala kvalifikatsiooniga töötajate ja pikaajaliste töötute ümber- ja täiendõppe edendamiseks, ei lahenda need meetmed täielikult sisserändaja taustaga inimeste ja madala kvalifikatsiooniga töötajate osalemise probleemi. Selleks et kaotada Austria püsiv põlvkondadevaheline seos vanemate ja nende laste haridustulemuste vahel, (16) on väga oluline suurendada kvaliteetse alushariduse, pikapäevaõppe ja täiustatud digitaristu kättesaadavust. Hiljutiste sisserändajate ja teiste ebasoodsas olukorras olevate rühmade integreerimiseks võiks koolides pakkuda paremat individuaalset juhendamist, muuta keelekursused kättesaadavamaks ja kasutada tõhusamalt Austria töökohapõhise õppe süsteemi. Samal ajal on oluline pakkuda piisavaid võimalusi elukestvaks õppeks, et keskenduda ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele kõigis vanuserühmades.

| (35) | Eakamate töötajate, st 55–64-aastaste inimeste osalemist tööturul on võimalik suurendada. Viimasel ajal on eakamate töötajate tööturul osalemise kasvu pikaajaline suundumus märkimisväärselt aeglustunud ning eakamate töötajate üldine tööjõus osalemise määr on alla liidu keskmise. Töötajate ülesannete kohandamine nende tööeatsükliga ning eakamate inimeste vajaduste arvesse võtmine muutub üha olulisemaks, et hoida vananevat elanikkonda kauem tööjõu hulgas. Paremad stiimulid tegeliku pensioniea tõstmiseks, nagu tööjõu või pikemalt töötavate inimeste mittepalgaliste tööjõukulude madalam maksustamine, aitaksid leevendada töötajate nappust Austria tööturul. |
| --- | --- |

(35)

Eakamate töötajate, st 55–64-aastaste inimeste osalemist tööturul on võimalik suurendada. Viimasel ajal on eakamate töötajate tööturul osalemise kasvu pikaajaline suundumus märkimisväärselt aeglustunud ning eakamate töötajate üldine tööjõus osalemise määr on alla liidu keskmise. Töötajate ülesannete kohandamine nende tööeatsükliga ning eakamate inimeste vajaduste arvesse võtmine muutub üha olulisemaks, et hoida vananevat elanikkonda kauem tööjõu hulgas. Paremad stiimulid tegeliku pensioniea tõstmiseks, nagu tööjõu või pikemalt töötavate inimeste mittepalgaliste tööjõukulude madalam maksustamine, aitaksid leevendada töötajate nappust Austria tööturul.

| (36) | Venemaa sissetung Ukrainasse on toonud esile Austria energiavarustuskindluse haavatavuse. Kuigi Austria suutis mõnevõrra vähendada sõltuvust Venemaa gaasiimpordist (see vähenes 2022. aastal 57 %-ni gaasi koguimpordist võrreldes 80 %-ga 2021. aastal), on see märkimisväärselt üle liidu keskmise. Energiaallikate mitmekesistamiseks kehtestas valitsus ettevõtjatele rahalised stiimulid gaasi importimiseks väljastpoolt Venemaad ning lõi 2022. aastal strateegilise gaasireservi. Sellele vaatamata seisab Austria energiajulgeoleku tagamisel endiselt silmitsi märkimisväärsete probleemidega. Riigil puudub endiselt selge lühiajaline kava täielikuks loobumiseks Venemaa gaasiimpordist. Lisaks on taastuvallikatest toodetud gaaside (nt vesinik) tootmisel ja ülekandmisel endiselt kasutamata potentsiaali, eriti sektorites ja piirkondades, mis on tarnehäirete suhtes haavatavad. |
| --- | --- |

(36)

Venemaa sissetung Ukrainasse on toonud esile Austria energiavarustuskindluse haavatavuse. Kuigi Austria suutis mõnevõrra vähendada sõltuvust Venemaa gaasiimpordist (see vähenes 2022. aastal 57 %-ni gaasi koguimpordist võrreldes 80 %-ga 2021. aastal), on see märkimisväärselt üle liidu keskmise. Energiaallikate mitmekesistamiseks kehtestas valitsus ettevõtjatele rahalised stiimulid gaasi importimiseks väljastpoolt Venemaad ning lõi 2022. aastal strateegilise gaasireservi. Sellele vaatamata seisab Austria energiajulgeoleku tagamisel endiselt silmitsi märkimisväärsete probleemidega. Riigil puudub endiselt selge lühiajaline kava täielikuks loobumiseks Venemaa gaasiimpordist. Lisaks on taastuvallikatest toodetud gaaside (nt vesinik) tootmisel ja ülekandmisel endiselt kasutamata potentsiaali, eriti sektorites ja piirkondades, mis on tarnehäirete suhtes haavatavad.

| (37) | 2021. aastal oli taastuvenergia osakaal energia lõpptarbimises Austrias 36 %, mis on märkimisväärselt üle liidu keskmise. Austria peab oma kliimaeesmärkide (sh kliimaneutraalsus 2040. aastaks) saavutamiseks seda osakaalu veelgi suurendama. 2021. aasta taastuvenergia laiendamise seadusega, mis on taaste- ja vastupidavuskavas sisalduv reform, on loodud raamistik, mis aitab suurendada taastuvenergia osakaalu elektritarbimises. Reformi eesmärk on saavutada 2030. aastaks iga-aastane taastuvatest energiaallikatest toodetud elektri tootmisvõimsus 27 TWh, mis aitab saavutada riigi eesmärki saavutada kõnealuseks aastaks 100 % taastuvelektri tarbimine, võrreldes 81 %ga 2020. aastal. Taastuvate energiaallikate kasutuselevõtu edasisel laiendamisel esineb siiski raskusi, nagu ruumilise planeerimise ja lubade andmise menetluste kestus, keerukas pädevuste jaotus föderaal- ja piirkondlike valitsuste vahel ning personaliprobleemid halduses. Austria on astunud esimese sammu, et võtta taastuvenergiaprojektide puhul kasutusele sujuvam keskkonnamõju hindamine. Lisaks võiks Austria paremini kooskõlastada ruumilise planeerimise oma rohepöörde eesmärkidega, lahendada töötajatega seotud probleemid ja suurendada investeeringuid salvestamise, jaotuse ja edastamisega seotud võrgutaristusse. Taastuvenergia kasutuselevõtu laiendamisele tuleks kasuks ka spetsiaalsete taastuvenergia (eelkõige tuuleenergia) kiirendusalade loomine lühikeste ja lihtsate loamenetlustega ning taastuvenergia tunnustamine ülekaaluka avaliku huvina kooskõlas paketis „Eesmärk 55“ ja kavas „REPowerEU“ esitatud ambitsioonikamate taastuvenergia eesmärkidega. Lisaks võiks rohkem uurida täiendavaid taastuvaid energiaallikaid, näiteks maapõueenergiat. |
| --- | --- |

(37)

2021. aastal oli taastuvenergia osakaal energia lõpptarbimises Austrias 36 %, mis on märkimisväärselt üle liidu keskmise. Austria peab oma kliimaeesmärkide (sh kliimaneutraalsus 2040. aastaks) saavutamiseks seda osakaalu veelgi suurendama. 2021. aasta taastuvenergia laiendamise seadusega, mis on taaste- ja vastupidavuskavas sisalduv reform, on loodud raamistik, mis aitab suurendada taastuvenergia osakaalu elektritarbimises. Reformi eesmärk on saavutada 2030. aastaks iga-aastane taastuvatest energiaallikatest toodetud elektri tootmisvõimsus 27 TWh, mis aitab saavutada riigi eesmärki saavutada kõnealuseks aastaks 100 % taastuvelektri tarbimine, võrreldes 81 %ga 2020. aastal. Taastuvate energiaallikate kasutuselevõtu edasisel laiendamisel esineb siiski raskusi, nagu ruumilise planeerimise ja lubade andmise menetluste kestus, keerukas pädevuste jaotus föderaal- ja piirkondlike valitsuste vahel ning personaliprobleemid halduses. Austria on astunud esimese sammu, et võtta taastuvenergiaprojektide puhul kasutusele sujuvam keskkonnamõju hindamine. Lisaks võiks Austria paremini kooskõlastada ruumilise planeerimise oma rohepöörde eesmärkidega, lahendada töötajatega seotud probleemid ja suurendada investeeringuid salvestamise, jaotuse ja edastamisega seotud võrgutaristusse. Taastuvenergia kasutuselevõtu laiendamisele tuleks kasuks ka spetsiaalsete taastuvenergia (eelkõige tuuleenergia) kiirendusalade loomine lühikeste ja lihtsate loamenetlustega ning taastuvenergia tunnustamine ülekaaluka avaliku huvina kooskõlas paketis „Eesmärk 55“ ja kavas „REPowerEU“ esitatud ambitsioonikamate taastuvenergia eesmärkidega. Lisaks võiks rohkem uurida täiendavaid taastuvaid energiaallikaid, näiteks maapõueenergiat.

| (38) | 2022. aasta augustist kuni 2023. aasta märtsini vähenes Austria maagaasi tarbimine võrreldes eelneva viie aasta sama perioodi keskmise gaasitarbimisega 19 %, st rohkem, kui oli seatud eesmärgiks (15 %). Austria võiks jätkata jõupingutusi gaasinõudluse ajutiseks vähendamiseks kuni 31. märtsini 2024, vastavalt nõukogu määrusele (EL) 2022/1369 (17). Ambitsioonikamad energiatõhususe eesmärgid hoone- ja tootmissektoris vähendaksid sõltuvust fossiilkütustest. Austria pikaajalises renoveerimisstrateegias on määratud 2050. aastani kindlaks selged vahe-eesmärgid ning selle eesmärk on saavutada Austria hoonefondi CO2 heite vähendamine 80 %. Austria taaste- ja vastupidavuskavaga tahetakse fossiilkütuseid kasutavad katlad hoonesektoris järk-järgult kasutustest kõrvaldada ning asendada need taastuvenergial põhineva küttetehnoloogia või kaugküttega. Austria 2030. aasta energiatõhususe eesmärgid ei ole siiski piisavalt ambitsioonikad, et saavutada paketi „Eesmärk 55“ ja kava „REPowerEU“ eesmärgid. Seda küsimust tuleks käsitleda uues energiatõhususe seaduses, mis peaks valmima 2023. aastal ja mille eesmärk on vähendada energia lõpptarbimist 2030. aastaks 18 %. On oluline, et Austria kiirendaks investeerimist hoonete täielikku renoveerimisse, asendaks küttes fossiilkütused taastuvate energiaallikatega ning haldaks paremini energiatarbimist kommunaalteenuste digitaliseerimise kaudu (nt arukad arvestid ja termostaadid). Lisaks on äärmiselt oluline kiirendada praegust aeglast hoonete soojustamise tempot. Selle probleemi lahendamiseks on vaja õigeaegselt rakendada taastuvenergiaseadus, mis on Austria taaste- ja vastupidavuskava juhtalgatus. |
| --- | --- |

(38)

2022. aasta augustist kuni 2023. aasta märtsini vähenes Austria maagaasi tarbimine võrreldes eelneva viie aasta sama perioodi keskmise gaasitarbimisega 19 %, st rohkem, kui oli seatud eesmärgiks (15 %). Austria võiks jätkata jõupingutusi gaasinõudluse ajutiseks vähendamiseks kuni 31. märtsini 2024, vastavalt nõukogu määrusele (EL) 2022/1369 (17). Ambitsioonikamad energiatõhususe eesmärgid hoone- ja tootmissektoris vähendaksid sõltuvust fossiilkütustest. Austria pikaajalises renoveerimisstrateegias on määratud 2050. aastani kindlaks selged vahe-eesmärgid ning selle eesmärk on saavutada Austria hoonefondi CO2 heite vähendamine 80 %. Austria taaste- ja vastupidavuskavaga tahetakse fossiilkütuseid kasutavad katlad hoonesektoris järk-järgult kasutustest kõrvaldada ning asendada need taastuvenergial põhineva küttetehnoloogia või kaugküttega. Austria 2030. aasta energiatõhususe eesmärgid ei ole siiski piisavalt ambitsioonikad, et saavutada paketi „Eesmärk 55“ ja kava „REPowerEU“ eesmärgid. Seda küsimust tuleks käsitleda uues energiatõhususe seaduses, mis peaks valmima 2023. aastal ja mille eesmärk on vähendada energia lõpptarbimist 2030. aastaks 18 %. On oluline, et Austria kiirendaks investeerimist hoonete täielikku renoveerimisse, asendaks küttes fossiilkütused taastuvate energiaallikatega ning haldaks paremini energiatarbimist kommunaalteenuste digitaliseerimise kaudu (nt arukad arvestid ja termostaadid). Lisaks on äärmiselt oluline kiirendada praegust aeglast hoonete soojustamise tempot. Selle probleemi lahendamiseks on vaja õigeaegselt rakendada taastuvenergiaseadus, mis on Austria taaste- ja vastupidavuskava juhtalgatus.

| (39) | Rohepööre hõlmab ka heitkoguste vähendamist mitmes sektoris, eelkõige transpordisektoris, kuna nendes sektorites on märkimisväärne heite vähendamise potentsiaal. Austria on praegu Alpe läbiva autokaubaveo jaoks oluline transiidiriik. Hoolimata mitmest Austria taaste- ja vastupidavuskava kohasest kestliku transpordi investeeringust, on kliimaneutraalsuse saavutamiseks vaja transpordiga seotud heidet veelgi vähendada ja samal ajal transpordivaesuse probleemiga tegeleda. Oluline on ka täiendavate transpordilahenduste väljatöötamine, nagu nn viimase kilomeetri ühendused, ja alternatiivid autode kasutamisele, eriti maapiirkondades. |
| --- | --- |

(39)

Rohepööre hõlmab ka heitkoguste vähendamist mitmes sektoris, eelkõige transpordisektoris, kuna nendes sektorites on märkimisväärne heite vähendamise potentsiaal. Austria on praegu Alpe läbiva autokaubaveo jaoks oluline transiidiriik. Hoolimata mitmest Austria taaste- ja vastupidavuskava kohasest kestliku transpordi investeeringust, on kliimaneutraalsuse saavutamiseks vaja transpordiga seotud heidet veelgi vähendada ja samal ajal transpordivaesuse probleemiga tegeleda. Oluline on ka täiendavate transpordilahenduste väljatöötamine, nagu nn viimase kilomeetri ühendused, ja alternatiivid autode kasutamisele, eriti maapiirkondades.

| (40) | Tööjõu ja oskuste nappus rohepöörde jaoks olulistes sektorites ja kutsealadel, sealhulgas nullnetotehnoloogiate tootmine, kasutuselevõtt ja hooldamine, tekitab probleeme üleminekul nullnetomajandusele. Kvaliteetsed haridus- ja koolitussüsteemid, mis vastavad tööturu muutuvatele vajadustele, ning sihipärased täiend- ja ümberõppe meetmed on esmatähtsad, et vähendada oskuste nappust ning edendada töötajate kaasamist ja tööjõu ümberpaigutamist. Kasutamata tööjõupakkumise rakendamiseks peavad kõnealused meetmed olema kättesaadavad eelkõige rohepöördest enim mõjutatud üksikisikutele ning sektorites ja piirkondades. 2022. aastal teatati Austrias tööjõunappusest 17 ameti puhul, mis nõuavad rohepöördeks erioskusi või -teadmisi, sealhulgas ehitustehnikud, katusepanijad ja mehaanikainsenerid. Austria on oma keskkonnahoidlike töökohtade üldkava raames võtnud kasutusele keskkonnahoidlike töökohtade platvormi, et aidata ühitada tööjõu nõudlust ja pakkumist. Kõnealuse üldkava rakendamine on keskse tähtsusega, et tagada õigeaegne üleminek rohelisele majandusele. Austria on oma õiglase ülemineku tegevuskavas koolituse ja ümberõppe kohta näinud ette meetmed kvalifitseeritud tööjõu pakkumise suurendamiseks taastuvenergia sektoris, tööjõu oskuste täiendamise stimuleerimiseks ja haridusstandardite parandamiseks. |
| --- | --- |

(40)

Tööjõu ja oskuste nappus rohepöörde jaoks olulistes sektorites ja kutsealadel, sealhulgas nullnetotehnoloogiate tootmine, kasutuselevõtt ja hooldamine, tekitab probleeme üleminekul nullnetomajandusele. Kvaliteetsed haridus- ja koolitussüsteemid, mis vastavad tööturu muutuvatele vajadustele, ning sihipärased täiend- ja ümberõppe meetmed on esmatähtsad, et vähendada oskuste nappust ning edendada töötajate kaasamist ja tööjõu ümberpaigutamist. Kasutamata tööjõupakkumise rakendamiseks peavad kõnealused meetmed olema kättesaadavad eelkõige rohepöördest enim mõjutatud üksikisikutele ning sektorites ja piirkondades. 2022. aastal teatati Austrias tööjõunappusest 17 ameti puhul, mis nõuavad rohepöördeks erioskusi või -teadmisi, sealhulgas ehitustehnikud, katusepanijad ja mehaanikainsenerid. Austria on oma keskkonnahoidlike töökohtade üldkava raames võtnud kasutusele keskkonnahoidlike töökohtade platvormi, et aidata ühitada tööjõu nõudlust ja pakkumist. Kõnealuse üldkava rakendamine on keskse tähtsusega, et tagada õigeaegne üleminek rohelisele majandusele. Austria on oma õiglase ülemineku tegevuskavas koolituse ja ümberõppe kohta näinud ette meetmed kvalifitseeritud tööjõu pakkumise suurendamiseks taastuvenergia sektoris, tööjõu oskuste täiendamise stimuleerimiseks ja haridusstandardite parandamiseks.

| (41) | Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2023. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (18) kajastub esitatud soovituses 1. |
| --- | --- |

(41)

Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2023. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (18) kajastub esitatud soovituses 1.

| (42) | Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et i) tagada võla jätkusuutlikkus ja hoiduda 2023. aastal kogunõudluse laiapõhjalisest toetamisest, suunata paremini kõrgete energiahindade mõju leevendamiseks võetavaid eelarvemeetmeid ning kaaluda asjakohaseid viise toetuse lõpetamiseks, kui energiahinnasurve väheneb; ii) säilitada avaliku sektori investeeringute kõrge tase ja edendada erainvesteeringuid, et toetada rohe- ja digipööret; iii) toetada palgasuundumusi, mis leevendavad ostujõu vähenemist, piirates samal ajal teisest mõju inflatsioonile, tõhustada veelgi aktiivset tööturupoliitikat ja leevendada oskuste nappust; iv) parandada ettevõtluskeskkonda ja tagada, et ettevõtetele antav energiatoetus on kulutõhus, ajutine, suunatud elujõulistele ettevõtetele ja säilitab stiimulid rohepöördeks, ning v) säilitada makromajanduslik finantsstabiilsus ja jälgida riske, jätkates samal ajal tööd pangandusliidu väljakujundamiseks. Austria puhul aitavad soovitused 1, 2, 3 ja 4 rakendada esimest, teist ja kolmandat soovitust, mis on sätestatud 2023. aasta euroala käsitlevas soovituses, |
| --- | --- |

(42)

Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et i) tagada võla jätkusuutlikkus ja hoiduda 2023. aastal kogunõudluse laiapõhjalisest toetamisest, suunata paremini kõrgete energiahindade mõju leevendamiseks võetavaid eelarvemeetmeid ning kaaluda asjakohaseid viise toetuse lõpetamiseks, kui energiahinnasurve väheneb; ii) säilitada avaliku sektori investeeringute kõrge tase ja edendada erainvesteeringuid, et toetada rohe- ja digipööret; iii) toetada palgasuundumusi, mis leevendavad ostujõu vähenemist, piirates samal ajal teisest mõju inflatsioonile, tõhustada veelgi aktiivset tööturupoliitikat ja leevendada oskuste nappust; iv) parandada ettevõtluskeskkonda ja tagada, et ettevõtetele antav energiatoetus on kulutõhus, ajutine, suunatud elujõulistele ettevõtetele ja säilitab stiimulid rohepöördeks, ning v) säilitada makromajanduslik finantsstabiilsus ja jälgida riske, jätkates samal ajal tööd pangandusliidu väljakujundamiseks. Austria puhul aitavad soovitused 1, 2, 3 ja 4 rakendada esimest, teist ja kolmandat soovitust, mis on sätestatud 2023. aasta euroala käsitlevas soovituses,

SOOVITAB Austrial võtta 2023. ja 2024. aastal järgmisi meetmeid.

1.

Tagada konservatiivne eelarvepoliitika, eelkõige piirates riiklikult rahastatavate esmaste netokulude nominaalset kasvu 2024. aastal kuni 4,6 %ni (19).

Säilitada riiklikult rahastatavad avaliku sektori investeeringud ning tagada rahastust antavate toetuste ja muude liidu vahendite tulemuslik kasutuselevõtt, eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks.

Jätkata pärast 2024. aastat keskpika perioodi eelarvestrateegia rakendamist, mis hõlmab järkjärgulist ja kestlikku konsolideerimist koos investeeringute ja reformidega, mis soodustavad hoogsamat kestlikku majanduskasvu, et saavutada keskpikas perspektiivis usaldusväärne eelarvepositsioon.

Tagada pikaajalise hoolduse süsteemi piisavus ja sellega seotud riigi rahanduse jätkusuutlikkus ning tervishoiusüsteemiga seotud riigi rahanduse jätkusuutlikkus. Lihtsustada ja ratsionaliseerida valitsustasandite eelarvealaseid suhteid ja vastutusalasid ning ühtlustada rahastamise ja kulutuste alaseid kohustusi. Täiustada maksusüsteemi, et toetada kaasavat ja kestlikku majanduskasvu.

2.

Jätkata taaste- ja vastupidavuskava järjepideva rakendamisega ning viia kiiresti lõpule REPowerEU peatüki koostamine, et alustada viivitamata selle rakendamist. Jätkata ühtekuuluvuspoliitika programmide kiiret rakendamist täielikus vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga.

3.

Suurendada naiste osalemist tööturul, pakkudes selleks muu hulgas kvaliteetseid lapsehoiuteenuseid, ja eakamate töötajate osalemist tööturul. Parandada ebasoodsas olukorras olevate rühmade, näiteks madala kvalifikatsiooniga tööotsijate ja sisserändaja taustaga inimeste võimalusi tööturul, muu hulgas suurendades nende põhioskusi.

4.

Vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja mitmekesistada gaasitarneallikaid, et vähendada märkimisväärselt sõltuvust Venemaast. Kiirendada taastuvenergia ja vajaliku taristu kasutuselevõttu, eelkõige lihtsustades loamenetlusi ja luues spetsiaalsed kiirendusalad. Suurendada energiatõhusust. Vähendada heitkoguseid, eelkõige transpordisektoris. Suurendada poliitilisi jõupingutusi rohepöördeks vajalike oskuste ja pädevuste pakkumiseks ja omandamiseks.

Brüssel, 14. juuli 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

2

(3)  Nõukogu 16. mai 2023. aasta soovitus euroala majanduspoliitika kohta (ELT C 180, 23.5.2023, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. veebruari 2023. aasta määrus (EL) 2023/435, millega muudetakse määrust (EL) 2021/241 riiklike taaste- ja vastupidavuskavade REPowerEU peatükkide osas ning määrusi (EL) nr 1303/2013, (EL) 2021/1060 ja (EL) 2021/1755 ning direktiivi 2003/87/EÜ (ELT L 63, 28.2.2023, lk 1).

4

(5)  ST 10159/2021 INIT; ST 10159/2021 COR 1; ST 10159/2021 ADD 1.

5

(6)  Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitus, milles esitatakse nõukogu arvamus Austria 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 304, 29.7.2021, lk 93).

6

(7)  Eelarvepoliitikat mõõdetakse esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse rahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavaid kulusid. Üksikasjalikum teave on esitatud eelarvestatistikatabelite tekstikastis 1.

7

(8)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma ekspansiivse panuse 0,9 protsendipunkti SKPst. See ekspansiivne panus tuleneb peamiselt strateegilise gaasireservi ostmisest mahus ligikaudu 0,8 % SKPst.

8

(9)  See näitaja kajastab nende meetmete aastaste eelarvekulude taset, sealhulgas jooksvaid tulusid ja kulusid ning asjakohasel juhul kapitalikulumeetmeid.

9

(10)  Nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitus, milles käsitletakse Austria 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Austria 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 334, 1.9.2022, lk 162).

10

(11)  Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on Austria keskpika perioodi nominaalne potentsiaalne SKP kasv, mida kasutatakse eelarvepoliitika mõõtmiseks (kümne aasta keskmine), hinnanguliselt 8,6 %.

11

(12)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma pärssiva panuse 0,9 protsendipunkti SKPst. See pärssiv panus tuleneb strateegilise gaasireservi ostmisest 2022. aastal.

12

(13)  Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikkel 5 nõuab ka kohandamist rohkem kui 0,5 % SKPst liikmesriikide puhul, kelle valitsemissektori võlg ületab 60 % SKPst või kelle võla jätkusuutlikkusega seotud riskid on suuremad.

13

(14)  Esmased netokulud on riiklikult rahastatavad kulud ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta ning need ei hõlma intressikulusid ega tsüklilisi töötuskulusid.

14

(15)  See näitaja viitab 2010. aasta Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi (ESA) allsektorile 1312.

15

(16)  Euroopa Komisjoni hariduse ja koolituse valdkonna ülevaade 2022 – riigiaruanne Austria kohta.

16

(17)  Nõukogu 5. augusti 2022. aasta määrus (EL) 2022/1369, mis käsitleb gaasinõudluse vähendamise koordineeritud meetmeid (ELT L 206, 8.8.2022, lk 1).

17

(18)  Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.

18

(19)  See vastab hinnangute kohaselt 2024. aastal struktuurse eelarvepositsiooni iga-aastasele parandamisele vähemalt 0,3 % SKPst, nagu on kirjeldatud põhjenduses 23.

19

---

| 1.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/197 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/197

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

14. juuli 2023,

milles käsitletakse Poola 2023. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Poola 2023. aasta lähenemisprogrammi kohta

(2023/C 312/21)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (2) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu (edaspidi „rahastu“). Rahastust antakse liikmesriikidele rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. Kooskõlas Euroopa poolaasta prioriteetidega aitab rahastu kaasa majanduslikule ja kaasavale taastumisele ning kestlike ja majanduskasvu soodustavate reformide ja investeeringute tegemisele, eelkõige rohe- ja digipööret edendavate reformide ja investeeringute tegemisele, et muuta liikmesriikide majandus vastupidavamaks. Samuti aitab see tugevdada riigi rahandust ning hoogustada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis, parandada territoriaalset ühtekuuluvust liidus ja toetada Euroopa sotsiaalõiguste samba jätkuvat rakendamist. 30. juunil 2022 ajakohastati vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikele 2 rahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust. |
| --- | --- |

(1)

19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (2) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu (edaspidi „rahastu“). Rahastust antakse liikmesriikidele rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. Kooskõlas Euroopa poolaasta prioriteetidega aitab rahastu kaasa majanduslikule ja kaasavale taastumisele ning kestlike ja majanduskasvu soodustavate reformide ja investeeringute tegemisele, eelkõige rohe- ja digipööret edendavate reformide ja investeeringute tegemisele, et muuta liikmesriikide majandus vastupidavamaks. Samuti aitab see tugevdada riigi rahandust ning hoogustada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis, parandada territoriaalset ühtekuuluvust liidus ja toetada Euroopa sotsiaalõiguste samba jätkuvat rakendamist. 30. juunil 2022 ajakohastati vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikele 2 rahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.

| (2) | 22. novembril 2022 võttis komisjon vastu 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2023) algust. 23. märtsil 2023 kiitis Euroopa Ülemkogu heaks 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid, mis on koondunud konkurentsivõimelise kestlikkuse nelja mõõtme ümber. 22. novembril 2022 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (3) alusel vastu ka 2023. aasta häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Poolat ühe liikmesriigina, kus võib esineda tasakaalustamatus või kus võib esineda oht selle tekkimiseks. Seetõttu ei ole põhjalik analüüs vajalik. Komisjon võttis vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2023. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. Nõukogu võttis 16. mail 2023 vastu euroala majanduspoliitikat käsitleva soovituse (4) ja 13. märtsil 2023 ühise tööhõivearuande. |
| --- | --- |

(2)

22. novembril 2022 võttis komisjon vastu 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2023) algust. 23. märtsil 2023 kiitis Euroopa Ülemkogu heaks 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid, mis on koondunud konkurentsivõimelise kestlikkuse nelja mõõtme ümber. 22. novembril 2022 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (3) alusel vastu ka 2023. aasta häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Poolat ühe liikmesriigina, kus võib esineda tasakaalustamatus või kus võib esineda oht selle tekkimiseks. Seetõttu ei ole põhjalik analüüs vajalik. Komisjon võttis vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2023. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. Nõukogu võttis 16. mail 2023 vastu euroala majanduspoliitikat käsitleva soovituse (4) ja 13. märtsil 2023 ühise tööhõivearuande.

| (3) | Kuigi liidu riikide majandus on olnud märkimisväärselt vastupidav, avaldab geopoliitiline kontekst jätkuvalt negatiivset mõju. Kuna liit toetab kindlalt Ukrainat, keskendutakse liidu majandus- ja sotsiaalpoliitika tegevuskavas sellele, et vähendada lühiajalises perspektiivis energiašokkide negatiivset mõju nii haavatavatele leibkondadele kui ka ettevõtetele ning jätkata jõupingutusi, et viia ellu rohe- ja digipööre, toetada kestlikku ja kaasavat majanduskasvu, tagada makromajanduslik stabiilsus ja suurendada vastupidavust keskpikas perspektiivis. Samuti keskendutakse selles jõuliselt liidu konkurentsivõime ja tootlikkuse suurendamisele. |
| --- | --- |

(3)

Kuigi liidu riikide majandus on olnud märkimisväärselt vastupidav, avaldab geopoliitiline kontekst jätkuvalt negatiivset mõju. Kuna liit toetab kindlalt Ukrainat, keskendutakse liidu majandus- ja sotsiaalpoliitika tegevuskavas sellele, et vähendada lühiajalises perspektiivis energiašokkide negatiivset mõju nii haavatavatele leibkondadele kui ka ettevõtetele ning jätkata jõupingutusi, et viia ellu rohe- ja digipööre, toetada kestlikku ja kaasavat majanduskasvu, tagada makromajanduslik stabiilsus ja suurendada vastupidavust keskpikas perspektiivis. Samuti keskendutakse selles jõuliselt liidu konkurentsivõime ja tootlikkuse suurendamisele.

| (4) | 1. veebruaril 2023 avaldas komisjon teatise „Rohelise kokkuleppe tööstuskava kliimaneutraalsuse ajastuks“ (edaspidi „rohelise kokkuleppe tööstuskava“). Rohelise kokkuleppe tööstuskava eesmärk on edendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet ja toetada kiiret üleminekut kliimaneutraalsusele. See täiendab Euroopa rohelise kokkuleppe ja kava „REPowerEU“ raames tehtavaid jõupingutusi. Sellega tahetakse samuti luua keskkond, mis aitaks paremini suurendada liidu tootmisvõimsust nullnetotehnoloogia ja toodete osas, mida on vaja liidu ambitsioonikate kliimaeesmärkide saavutamiseks, samuti tagada juurdepääs asjakohastele kriitilise tähtsusega toorainetele, sealhulgas mitmekesistades hankimist, kasutades parimal viisil liikmesriikide maavarasid ja maksimeerides toorainete ringlussevõttu. Rohelise kokkuleppe tööstuskava põhineb neljal sambal: prognoositav ja lihtsam õigusraamistik, kiirem juurdepääs rahastusele, oskuste edendamine ning avatud kaubandus tarneahelate vastupidavuse tagamiseks. Komisjon avaldas 16. märtsil 2023 ka teatise „ELi pikaajaline konkurentsivõime: pilk 2030. aasta järgsesse aega“, milles on esitatud üheksa üksteist tugevdavat tegurit koos eesmärgiga luua majanduskasvu soodustav õigusraamistik. Teatises seatakse poliitilised prioriteedid, mille eesmärk on aktiivselt tagada struktuursed parandused, sihipärased investeeringud ja reguleerivad meetmed liidu ja selle liikmesriikide pikaajalise konkurentsivõime edendamiseks. Allpool esitatud soovitused aitavad neid prioriteete ellu viia. |
| --- | --- |

(4)

1. veebruaril 2023 avaldas komisjon teatise „Rohelise kokkuleppe tööstuskava kliimaneutraalsuse ajastuks“ (edaspidi „rohelise kokkuleppe tööstuskava“). Rohelise kokkuleppe tööstuskava eesmärk on edendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet ja toetada kiiret üleminekut kliimaneutraalsusele. See täiendab Euroopa rohelise kokkuleppe ja kava „REPowerEU“ raames tehtavaid jõupingutusi. Sellega tahetakse samuti luua keskkond, mis aitaks paremini suurendada liidu tootmisvõimsust nullnetotehnoloogia ja toodete osas, mida on vaja liidu ambitsioonikate kliimaeesmärkide saavutamiseks, samuti tagada juurdepääs asjakohastele kriitilise tähtsusega toorainetele, sealhulgas mitmekesistades hankimist, kasutades parimal viisil liikmesriikide maavarasid ja maksimeerides toorainete ringlussevõttu. Rohelise kokkuleppe tööstuskava põhineb neljal sambal: prognoositav ja lihtsam õigusraamistik, kiirem juurdepääs rahastusele, oskuste edendamine ning avatud kaubandus tarneahelate vastupidavuse tagamiseks. Komisjon avaldas 16. märtsil 2023 ka teatise „ELi pikaajaline konkurentsivõime: pilk 2030. aasta järgsesse aega“, milles on esitatud üheksa üksteist tugevdavat tegurit koos eesmärgiga luua majanduskasvu soodustav õigusraamistik. Teatises seatakse poliitilised prioriteedid, mille eesmärk on aktiivselt tagada struktuursed parandused, sihipärased investeeringud ja reguleerivad meetmed liidu ja selle liikmesriikide pikaajalise konkurentsivõime edendamiseks. Allpool esitatud soovitused aitavad neid prioriteete ellu viia.

| (5) | 2023. aastal jätkub majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta areng kooskõlas rahastu rakendamisega. Taaste- ja vastupidavuskavade täielik rakendamine on jätkuvalt oluline Euroopa poolaasta poliitiliste prioriteetide elluviimiseks, kuna kavades käsitletakse kõiki viimastel aastatel esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019., 2020. ja 2022. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mis on läbi vaadatud või mida on ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21. |
| --- | --- |

(5)

2023. aastal jätkub majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta areng kooskõlas rahastu rakendamisega. Taaste- ja vastupidavuskavade täielik rakendamine on jätkuvalt oluline Euroopa poolaasta poliitiliste prioriteetide elluviimiseks, kuna kavades käsitletakse kõiki viimastel aastatel esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019., 2020. ja 2022. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mis on läbi vaadatud või mida on ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21.

| (6) | 27. veebruaril 2023 vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2023/435 (5) (edaspidi „REPowerEU määrus“) eesmärk on kaotada kiiresti järkjärguliselt liidu sõltuvus Venemaa fossiilkütuste impordist. See aitab tugevdada energiajulgeolekut ja mitmekesistada liidu energiavarustust ning suurendada samal ajal taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, energiasalvestusvõimsust ja energiatõhusust. REPowerEU määrus võimaldab liikmesriikidel lisada oma riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse uue REPowerEU peatüki, et rahastada olulisi reforme ja investeeringuid, mis aitavad saavutada REPowerEU eesmärke. Samuti aitavad kõnealused reformid ja investeeringud suurendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet, nagu on kirjeldatud rohelise kokkuleppe tööstuskavas, ja käsitleda energiaalaseid riigipõhiseid soovitusi, mis esitati liikmesriikidele 2022. aastal ja esitatakse neile asjakohasel juhul ka 2023. aastal. REPowerEU määrusega kehtestatakse uus tagastamatu rahalise toetuse kategooria, mille kaudu saavad liikmesriigid rahastada taaste- ja vastupidavuskavade raames uusi energiaga seotud reforme ja investeeringuid. |
| --- | --- |

(6)

27. veebruaril 2023 vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2023/435 (5) (edaspidi „REPowerEU määrus“) eesmärk on kaotada kiiresti järkjärguliselt liidu sõltuvus Venemaa fossiilkütuste impordist. See aitab tugevdada energiajulgeolekut ja mitmekesistada liidu energiavarustust ning suurendada samal ajal taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, energiasalvestusvõimsust ja energiatõhusust. REPowerEU määrus võimaldab liikmesriikidel lisada oma riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse uue REPowerEU peatüki, et rahastada olulisi reforme ja investeeringuid, mis aitavad saavutada REPowerEU eesmärke. Samuti aitavad kõnealused reformid ja investeeringud suurendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet, nagu on kirjeldatud rohelise kokkuleppe tööstuskavas, ja käsitleda energiaalaseid riigipõhiseid soovitusi, mis esitati liikmesriikidele 2022. aastal ja esitatakse neile asjakohasel juhul ka 2023. aastal. REPowerEU määrusega kehtestatakse uus tagastamatu rahalise toetuse kategooria, mille kaudu saavad liikmesriigid rahastada taaste- ja vastupidavuskavade raames uusi energiaga seotud reforme ja investeeringuid.

| (7) | 8. märtsil 2023 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse eelarvepoliitika suunised 2024. aastaks (edaspidi „8. märtsi 2023. aasta teatis“). Selle eesmärk on toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon tuletas meelde, et stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamine lõpetatakse 2023. aasta lõpus. Komisjon kutsus üles kohaldama 2023.–2024. aastal eelarvepoliitikat, mis tagab võla jätkusuutlikkuse keskpikas perspektiivis ja suurendab kestlikul viisil potentsiaalset majanduskasvu, ning kutsus liikmesriike üles määrama oma 2023. aasta stabiilsus- ja lähenemisprogrammides kindlaks, kuidas eelarvekavadega tagatakse keskpikas perspektiivis eelarvepuudujäägi aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse 3 % sisemajanduse koguproduktist (edaspidi „SKP“) järgimine ning võla usutav ja pidev vähendamine või selle hoidmine usaldusväärsel tasemel. Komisjon kutsus samuti liikmesriike üles kaotama järk-järgult riiklikud eelarvemeetmed, mis on kehtestatud leibkondade ja ettevõtete kaitsmiseks energiahinnašoki eest, ja alustama kõige vähem suunatud meetmetest. Komisjon märkis, et kui uue energiahinnasurve tõttu on vaja toetusmeetmeid pikendada, peaksid liikmesriikide sellised meetmed olema paremini suunatud haavatavatele leibkondadele ja ettevõtetele. Komisjon teatas, et eelarvesoovitused tuleks kvantifitseerida ja diferentseerida. Lisaks, nagu on kavandatud komisjoni 9. novembri 2022. aasta teatises ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniste kohta, sõnastatakse eelarvesoovitused esmaste netokulude põhjal. Komisjon soovitas, et kõik liikmesriigid jätkavad riiklikult rahastatavaid investeeringuid ning tagavad rahastu ning muude liidu vahendite tõhusa kasutamise, eelkõige seoses rohe- ja digipöördega ning vastupidavuseesmärkidega. Komisjon märkis, et teeb nõukogule ettepaneku, et kehtivate õigusnormide kohased ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal. |
| --- | --- |

(7)

8. märtsil 2023 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse eelarvepoliitika suunised 2024. aastaks (edaspidi „8. märtsi 2023. aasta teatis“). Selle eesmärk on toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon tuletas meelde, et stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamine lõpetatakse 2023. aasta lõpus. Komisjon kutsus üles kohaldama 2023.–2024. aastal eelarvepoliitikat, mis tagab võla jätkusuutlikkuse keskpikas perspektiivis ja suurendab kestlikul viisil potentsiaalset majanduskasvu, ning kutsus liikmesriike üles määrama oma 2023. aasta stabiilsus- ja lähenemisprogrammides kindlaks, kuidas eelarvekavadega tagatakse keskpikas perspektiivis eelarvepuudujäägi aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse 3 % sisemajanduse koguproduktist (edaspidi „SKP“) järgimine ning võla usutav ja pidev vähendamine või selle hoidmine usaldusväärsel tasemel. Komisjon kutsus samuti liikmesriike üles kaotama järk-järgult riiklikud eelarvemeetmed, mis on kehtestatud leibkondade ja ettevõtete kaitsmiseks energiahinnašoki eest, ja alustama kõige vähem suunatud meetmetest. Komisjon märkis, et kui uue energiahinnasurve tõttu on vaja toetusmeetmeid pikendada, peaksid liikmesriikide sellised meetmed olema paremini suunatud haavatavatele leibkondadele ja ettevõtetele. Komisjon teatas, et eelarvesoovitused tuleks kvantifitseerida ja diferentseerida. Lisaks, nagu on kavandatud komisjoni 9. novembri 2022. aasta teatises ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniste kohta, sõnastatakse eelarvesoovitused esmaste netokulude põhjal. Komisjon soovitas, et kõik liikmesriigid jätkavad riiklikult rahastatavaid investeeringuid ning tagavad rahastu ning muude liidu vahendite tõhusa kasutamise, eelkõige seoses rohe- ja digipöördega ning vastupidavuseesmärkidega. Komisjon märkis, et teeb nõukogule ettepaneku, et kehtivate õigusnormide kohased ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal.

| (8) | 26. aprillil 2023 esitas komisjon seadusandlikud ettepanekud liidu majanduse juhtimise eeskirjade põhjalikuks reformimiseks. Ettepanekute põhieesmärk on parandada valitsemissektori võla jätkusuutlikkust ning edendada reformide ja investeeringute kaudu kõigis liikmesriikides kestlikku ja kaasavat majanduskasvu. Komisjon soovib ettepanekutega suurendada riikide isevastutust, lihtsustada raamistikku ja keskenduda enam keskpikale perioodile, millega kaasneb tõhus ja ühtsem täitmise tagamine. ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniseid käsitlevate nõukogu 14. märtsi 2023. aasta järelduste kohaselt on eesmärk viia seadusandlik töö lõpule 2023. aastal. |
| --- | --- |

(8)

26. aprillil 2023 esitas komisjon seadusandlikud ettepanekud liidu majanduse juhtimise eeskirjade põhjalikuks reformimiseks. Ettepanekute põhieesmärk on parandada valitsemissektori võla jätkusuutlikkust ning edendada reformide ja investeeringute kaudu kõigis liikmesriikides kestlikku ja kaasavat majanduskasvu. Komisjon soovib ettepanekutega suurendada riikide isevastutust, lihtsustada raamistikku ja keskenduda enam keskpikale perioodile, millega kaasneb tõhus ja ühtsem täitmise tagamine. ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniseid käsitlevate nõukogu 14. märtsi 2023. aasta järelduste kohaselt on eesmärk viia seadusandlik töö lõpule 2023. aastal.

| (9) | 3. mail 2021 esitas Poola vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas sätestatud hindamissuunistega. 17. juunil 2022 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse Poola taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta (6). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Poola on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjaomased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud. |
| --- | --- |

(9)

3. mail 2021 esitas Poola vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas sätestatud hindamissuunistega. 17. juunil 2022 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse Poola taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta (6). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Poola on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjaomased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud.

| (10) | 27. aprillil 2023 esitas Poola oma 2023. aasta riikliku reformikava ja oma 2023. aasta lähenemisprogrammi kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 8 lõikega 1. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2023. aasta riiklik reformikava ka Poola kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava täitmisel tehtud edusammude kohta. |
| --- | --- |

(10)

27. aprillil 2023 esitas Poola oma 2023. aasta riikliku reformikava ja oma 2023. aasta lähenemisprogrammi kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 8 lõikega 1. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2023. aasta riiklik reformikava ka Poola kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava täitmisel tehtud edusammude kohta.

| (11) | 24. mail 2023 avaldas komisjon Poola kohta 2023. aasta riigiaruande. Selles hinnati Poola edusamme nõukogu poolt aastatel 2019–2022 vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti kokkuvõte sellest, kuidas Poola on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Kõnealuse analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega. Samuti hinnati Poola edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kestliku arengu eesmärkide saavutamisel. |
| --- | --- |

(11)

24. mail 2023 avaldas komisjon Poola kohta 2023. aasta riigiaruande. Selles hinnati Poola edusamme nõukogu poolt aastatel 2019–2022 vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti kokkuvõte sellest, kuidas Poola on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Kõnealuse analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega. Samuti hinnati Poola edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

| (12) | Eurostati kinnitatud andmete kohaselt suurenes Poola valitsemissektori eelarvepuudujääk 1,8 %-lt SKPst 2021. aastal 3,7 %-le SKPst 2022. aastal, samas kui valitsemissektori võlg vähenes 53,6 %-lt SKPst 2021. aasta lõpus 49,1 %-le SKPst 2022. aasta lõpus. 24. mail 2023 avaldas komisjon aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Kõnealuses aruandes arutati Poola eelarveseisundit, kuna 2022. aastal ületas riigi valitsemissektori eelarvepuudujääk aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst. Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägikriteerium ei ole täidetud. Kooskõlas 8. märtsi 2023. aasta teatisega ei teinud komisjon ettepanekut algatada 2023. aasta kevadel uued ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused. Seejärel märkis komisjon, et teeb nõukogule ettepaneku, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal. Poola peaks seda arvesse võtma oma 2023. aasta eelarve täitmisel ja 2024. aasta eelarve koostamisel. |
| --- | --- |

(12)

Eurostati kinnitatud andmete kohaselt suurenes Poola valitsemissektori eelarvepuudujääk 1,8 %-lt SKPst 2021. aastal 3,7 %-le SKPst 2022. aastal, samas kui valitsemissektori võlg vähenes 53,6 %-lt SKPst 2021. aasta lõpus 49,1 %-le SKPst 2022. aasta lõpus. 24. mail 2023 avaldas komisjon aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Kõnealuses aruandes arutati Poola eelarveseisundit, kuna 2022. aastal ületas riigi valitsemissektori eelarvepuudujääk aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst. Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägikriteerium ei ole täidetud. Kooskõlas 8. märtsi 2023. aasta teatisega ei teinud komisjon ettepanekut algatada 2023. aasta kevadel uued ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused. Seejärel märkis komisjon, et teeb nõukogule ettepaneku, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal. Poola peaks seda arvesse võtma oma 2023. aasta eelarve täitmisel ja 2024. aasta eelarve koostamisel.

| (13) | Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud eelarvepoliitilised meetmed, mis on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. 2022. aastal hõlmasid sellised tulusid vähendavad eelarvepoliitilised meetmed energia ja kütuste käibemaksu ja aktsiisi langetamist, samas kui sellised kulusid suurendavad eelarvepoliitilised meetmed hõlmasid rahalisi toetusi ja leibkondade elektrihindade ülempiiri ning ettevõtetele makstavaid gaasikulutoetusi. Komisjoni hinnangul oli kõnealuste meetmete eelarveline netokulu 2022. aastal 1,9 % SKPst. Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud ka Ukraina põgenike ajutise kaitsega seotud eelarvekulud, mis olid 2022. aastal hinnanguliselt 0,5 % SKPst. Samal ajal vähenesid COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete hinnangulised kulud 2,4 %-lt SKPst 2021. aastal 0,7 %-le SKPst 2022. aastal. |
| --- | --- |

(13)

Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud eelarvepoliitilised meetmed, mis on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. 2022. aastal hõlmasid sellised tulusid vähendavad eelarvepoliitilised meetmed energia ja kütuste käibemaksu ja aktsiisi langetamist, samas kui sellised kulusid suurendavad eelarvepoliitilised meetmed hõlmasid rahalisi toetusi ja leibkondade elektrihindade ülempiiri ning ettevõtetele makstavaid gaasikulutoetusi. Komisjoni hinnangul oli kõnealuste meetmete eelarveline netokulu 2022. aastal 1,9 % SKPst. Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud ka Ukraina põgenike ajutise kaitsega seotud eelarvekulud, mis olid 2022. aastal hinnanguliselt 0,5 % SKPst. Samal ajal vähenesid COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete hinnangulised kulud 2,4 %-lt SKPst 2021. aastal 0,7 %-le SKPst 2022. aastal.

| (14) | 18. juunil 2021 soovitas nõukogu Poolal (7) järgida 2022. aastal toetavat eelarvepoliitikat, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastust saadava impulsi toel, ning säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud. |
| --- | --- |

(14)

18. juunil 2021 soovitas nõukogu Poolal (7) järgida 2022. aastal toetavat eelarvepoliitikat, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastust saadava impulsi toel, ning säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud.

| (15) | Komisjoni hinnangul oli eelarvepoliitika (8) 2022. aastal toetav (‒ 3,0 % SKPst), nagu nõukogu soovitas. Nagu nõukogu soovitas, jätkas Poola majanduse taastamise toetamist rahastust rahastatavate investeeringutega. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatud kulude maht oli 2022. aastal 1,0 % SKPst (2021. aastal 1,3 % SKPst). Riiklikult rahastatavad investeeringud andsid eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,2 protsendipunkti (9). Seetõttu säilitas Poola riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu soovitas nõukogu. Samal ajal andis riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 2,3 protsendipunkti. See märkimisväärne ekspansiivne panus hõlmas energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmete täiendavat mõju (täiendav eelarveline netokulu 1,9 % SKPst) ning Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulusid (0,5 % SKPst). Seega hoidis Poola riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasvu piisavalt kontrolli all. |
| --- | --- |

(15)

Komisjoni hinnangul oli eelarvepoliitika (8) 2022. aastal toetav (‒ 3,0 % SKPst), nagu nõukogu soovitas. Nagu nõukogu soovitas, jätkas Poola majanduse taastamise toetamist rahastust rahastatavate investeeringutega. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatud kulude maht oli 2022. aastal 1,0 % SKPst (2021. aastal 1,3 % SKPst). Riiklikult rahastatavad investeeringud andsid eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,2 protsendipunkti (9). Seetõttu säilitas Poola riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu soovitas nõukogu. Samal ajal andis riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 2,3 protsendipunkti. See märkimisväärne ekspansiivne panus hõlmas energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmete täiendavat mõju (täiendav eelarveline netokulu 1,9 % SKPst) ning Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulusid (0,5 % SKPst). Seega hoidis Poola riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasvu piisavalt kontrolli all.

| (16) | 2023. aasta lähenemisprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2023. aastal ja pärast seda kooskõlas komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis märgituga. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2023. aastal 0,9 % ja 2024. aastal 2,8 %. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv veidi väiksem (2023. aastal 0,7 % ja 2024. aastal 2,7 %), mis tuleneb peamiselt väiksemast prognoositud sisenõudluse osakaalust. |
| --- | --- |

(16)

2023. aasta lähenemisprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2023. aastal ja pärast seda kooskõlas komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis märgituga. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2023. aastal 0,9 % ja 2024. aastal 2,8 %. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv veidi väiksem (2023. aastal 0,7 % ja 2024. aastal 2,7 %), mis tuleneb peamiselt väiksemast prognoositud sisenõudluse osakaalust.

| (17) | Valitsus prognoosib oma 2023. aasta lähenemisprogrammis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk suureneb 2023. aastal 4,7 %-le SKPst. Suurenemine 2023. aastal kajastab peamiselt suuremaid kulutusi kaitsele, tervishoiule, avaliku sektori palkadele ja pensionide indekseerimisele, samas kui energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetavate meetmete kulud jäävad suureks. 2023. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse suurenema 49,1 %-lt SKPst 2022. aasta lõpus 50,5 %-le SKPst 2023. aasta lõpus. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarvepuudujääk 2023. aastal 5,0 % SKPst. See on suurem kui 2023. aasta lähenemisprogrammis prognoositud puudujääk, peamiselt põllumajandustootjatele erakorralise abi andmise meetmete tõttu, mida ei olnud 2023. aasta lähenemisprogrammis veel täpsustatud. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2023. aasta lõpus sarnane (50,5 %). |
| --- | --- |

(17)

Valitsus prognoosib oma 2023. aasta lähenemisprogrammis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk suureneb 2023. aastal 4,7 %-le SKPst. Suurenemine 2023. aastal kajastab peamiselt suuremaid kulutusi kaitsele, tervishoiule, avaliku sektori palkadele ja pensionide indekseerimisele, samas kui energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetavate meetmete kulud jäävad suureks. 2023. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse suurenema 49,1 %-lt SKPst 2022. aasta lõpus 50,5 %-le SKPst 2023. aasta lõpus. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarvepuudujääk 2023. aastal 5,0 % SKPst. See on suurem kui 2023. aasta lähenemisprogrammis prognoositud puudujääk, peamiselt põllumajandustootjatele erakorralise abi andmise meetmete tõttu, mida ei olnud 2023. aasta lähenemisprogrammis veel täpsustatud. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2023. aasta lõpus sarnane (50,5 %).

| (18) | 2023. aastal peaksid valitsemissektori eelarvepositsiooni jätkuvalt mõjutama meetmed, mida on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. Need koosnevad peamiselt uutest meetmetest, nagu elektri- ja gaasihindade külmutamise kavad ning toetusmeetmed energiamahukatele tööstusharudele. Nende meetmete kulusid tasakaalustavad osaliselt gaasi- ja elektritootjate ootamatu kasumi maksud. Neid tulusid arvesse võttes on komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt toetusmeetmete eelarveline netokulu 2023. aastal 1,7 % SKPst (10). Enamik 2023. aasta meetmeid ei näi olevat suunatud kõige haavatavamatele leibkondadele või ettevõtetele ega säilita täielikult hinnasignaali energianõudluse vähendamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks. Seepärast moodustavad suunatud toetusmeetmed, mida võetakse arvesse nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovituse (11) järgimise hindamisel, komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt 2023. aastal 0,2 % SKPst (võrreldes 0,1 %ga SKPst 2022. aastal). Ukraina põgenike ajutise kaitsega seotud eelarvekulud peaksid võrreldes 2022. aastaga vähenema 0,2 protsendipunkti SKPst. Lisaks peaks 2023. aasta valitsemissektori eelarvepositsioon paranema tänu COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete järkjärgulisele kaotamisele, hinnangute kohaselt mahus 0,7 % SKPst. |
| --- | --- |

(18)

2023. aastal peaksid valitsemissektori eelarvepositsiooni jätkuvalt mõjutama meetmed, mida on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. Need koosnevad peamiselt uutest meetmetest, nagu elektri- ja gaasihindade külmutamise kavad ning toetusmeetmed energiamahukatele tööstusharudele. Nende meetmete kulusid tasakaalustavad osaliselt gaasi- ja elektritootjate ootamatu kasumi maksud. Neid tulusid arvesse võttes on komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt toetusmeetmete eelarveline netokulu 2023. aastal 1,7 % SKPst (10). Enamik 2023. aasta meetmeid ei näi olevat suunatud kõige haavatavamatele leibkondadele või ettevõtetele ega säilita täielikult hinnasignaali energianõudluse vähendamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks. Seepärast moodustavad suunatud toetusmeetmed, mida võetakse arvesse nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovituse (11) järgimise hindamisel, komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt 2023. aastal 0,2 % SKPst (võrreldes 0,1 %ga SKPst 2022. aastal). Ukraina põgenike ajutise kaitsega seotud eelarvekulud peaksid võrreldes 2022. aastaga vähenema 0,2 protsendipunkti SKPst. Lisaks peaks 2023. aasta valitsemissektori eelarvepositsioon paranema tänu COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete järkjärgulisele kaotamisele, hinnangute kohaselt mahus 0,7 % SKPst.

| (19) | Oma 12. juuli 2022 soovituses soovitas nõukogu Poolal võtta meetmeid, tagamaks 2023. aastal, et riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv on kooskõlas üldiselt neutraalse eelarvepoliitikaga, (12) võttes arvesse jätkuvat ajutist ja sihipärast toetust leibkondadele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Samal ajal peaks Poola olema valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Samuti soovitati Poolal suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades rahastut ning muid liidu vahendeid. |
| --- | --- |

(19)

Oma 12. juuli 2022 soovituses soovitas nõukogu Poolal võtta meetmeid, tagamaks 2023. aastal, et riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv on kooskõlas üldiselt neutraalse eelarvepoliitikaga, (12) võttes arvesse jätkuvat ajutist ja sihipärast toetust leibkondadele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Samal ajal peaks Poola olema valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Samuti soovitati Poolal suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades rahastut ning muid liidu vahendeid.

| (20) | Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika 2023. aastal kiire inflatsiooni tingimustes ekspansiivne (‒ 0,8 % SKPst). See järgneb 2022. aasta ekspansiivsele eelarvepoliitikale (‒ 3,0 % SKPst). Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) peaks andma 2023. aastal eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,8 % SKPst. See hõlmab energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamatele leibkondadele ja ettevõtetele suunatud toetusmeetmete kulude suurenemist 0,1 % SKPst. Samuti hõlmab see Ukraina põgenikele ajutise kaitse pakkumise kulude vähenemist (0,2 % SKPst). Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate netokulude ekspansiivne panus ei ole seega tingitud suunatud toetusest leibkondadele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukraina põgenikele. Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude ekspansiivne kasv tuleneb mittesihtotstarbelistest energiatoetusmeetmetest, suurematest kaitse- ja tervishoiukulutustest ning avaliku sektori palkade ja sotsiaaltoetuste püsivast suurenemisest. Kokkuvõttes ei ole riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude prognoositud kasv nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitusega kooskõlas. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulude maht on prognoosi kohaselt 2023. aastal 1,8 % SKPst, samas kui riiklikult rahastatavad investeeringud annavad prognoosi kohaselt eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,2 protsendipunkti (13). Seega kavatseb Poola rahastada täiendavaid investeeringuid rahastust ja muudest liidu vahenditest ning ei säilita prognoosi kohaselt riiklikult rahastatavaid investeeringuid. Poola kavatseb rahastada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse sellistes valdkondades nagu hoonete energiatõhusus, maismaa ja avamere tuuleenergia, energia salvestamine, elektrivõrkude moderniseerimine, vesiniku tootmine ja kestlik liikuvus, mida rahastatakse rahastust ning muudest liidu vahenditest. |
| --- | --- |

(20)

Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika 2023. aastal kiire inflatsiooni tingimustes ekspansiivne (‒ 0,8 % SKPst). See järgneb 2022. aasta ekspansiivsele eelarvepoliitikale (‒ 3,0 % SKPst). Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) peaks andma 2023. aastal eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,8 % SKPst. See hõlmab energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamatele leibkondadele ja ettevõtetele suunatud toetusmeetmete kulude suurenemist 0,1 % SKPst. Samuti hõlmab see Ukraina põgenikele ajutise kaitse pakkumise kulude vähenemist (0,2 % SKPst). Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate netokulude ekspansiivne panus ei ole seega tingitud suunatud toetusest leibkondadele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukraina põgenikele. Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude ekspansiivne kasv tuleneb mittesihtotstarbelistest energiatoetusmeetmetest, suurematest kaitse- ja tervishoiukulutustest ning avaliku sektori palkade ja sotsiaaltoetuste püsivast suurenemisest. Kokkuvõttes ei ole riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude prognoositud kasv nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitusega kooskõlas. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulude maht on prognoosi kohaselt 2023. aastal 1,8 % SKPst, samas kui riiklikult rahastatavad investeeringud annavad prognoosi kohaselt eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,2 protsendipunkti (13). Seega kavatseb Poola rahastada täiendavaid investeeringuid rahastust ja muudest liidu vahenditest ning ei säilita prognoosi kohaselt riiklikult rahastatavaid investeeringuid. Poola kavatseb rahastada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse sellistes valdkondades nagu hoonete energiatõhusus, maismaa ja avamere tuuleenergia, energia salvestamine, elektrivõrkude moderniseerimine, vesiniku tootmine ja kestlik liikuvus, mida rahastatakse rahastust ning muudest liidu vahenditest.

| (21) | 2023. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk 2024. aastal vähenema 3,4 %-le SKPst. Vähenemine 2024. aastal tuleneb peamiselt energiakriisiga seotud toetusmeetmete kaotamisest. Vastavalt 2023. aasta lähenemisprogrammile prognoositakse, et valitsemissektori võla suhe SKPsse suureneb 2024. aasta lõpus 52,4 %ni. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk moodustab 2024. aastal 3,7 % SKPst. See on suurem kui 2023. aasta lähenemisprogrammis prognoositud puudujääk, peamiselt meetmete tõttu, mida ei olnud programmis veel täpsustatud. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2024. aasta lõpus sarnane (53,0 %). |
| --- | --- |

(21)

2023. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk 2024. aastal vähenema 3,4 %-le SKPst. Vähenemine 2024. aastal tuleneb peamiselt energiakriisiga seotud toetusmeetmete kaotamisest. Vastavalt 2023. aasta lähenemisprogrammile prognoositakse, et valitsemissektori võla suhe SKPsse suureneb 2024. aasta lõpus 52,4 %ni. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk moodustab 2024. aastal 3,7 % SKPst. See on suurem kui 2023. aasta lähenemisprogrammis prognoositud puudujääk, peamiselt meetmete tõttu, mida ei olnud programmis veel täpsustatud. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2024. aasta lõpus sarnane (53,0 %).

| (22) | 2023. aasta lähenemisprogrammis nähakse ette enamiku energiatoetusmeetmete järkjärguline kaotamine 2024. aastal. Komisjoni praegusel hinnangul on energiatoetusmeetmete netokulu 2024. aastal 0,3 % SKPst. See sõltub eeldusest, et energiahinnad ei tõuse uuesti. Enamik energiatoetusmeetmetest, mis peaksid praeguste kavade kohaselt jääma 2024. aastal kehtima, ei näi olevat suunatud haavatavatele leibkondadele või ettevõtetele ega säilita täielikult hinnasignaali energianõudluse vähendamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks. |
| --- | --- |

(22)

2023. aasta lähenemisprogrammis nähakse ette enamiku energiatoetusmeetmete järkjärguline kaotamine 2024. aastal. Komisjoni praegusel hinnangul on energiatoetusmeetmete netokulu 2024. aastal 0,3 % SKPst. See sõltub eeldusest, et energiahinnad ei tõuse uuesti. Enamik energiatoetusmeetmetest, mis peaksid praeguste kavade kohaselt jääma 2024. aastal kehtima, ei näi olevat suunatud haavatavatele leibkondadele või ettevõtetele ega säilita täielikult hinnasignaali energianõudluse vähendamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks.

| (23) | Määrusega (EÜ) nr 1466/97 on seatud struktuurse eelarvepositsiooni iga-aastase parandamise sihtmärgiks 0,5 % SKPst, (14) et liikuda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas. Võttes arvesse riigi rahanduse jätkusuutlikkuse kaalutlusi ja vajadust vähendada eelarvepuudujääki allapoole aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst, oleks komisjoni hinnangul asjakohane parandada struktuurset eelarvepositsiooni 2024. aastal vähemalt 0,5 % SKPst. Sellise paranemise tagamiseks ning kooskõlas komisjoni metoodikaga ei tohiks riiklikult rahastatavate esmaste netokulude (15) kasv 2024. aastal ületada 7,8 %, nagu on kajastatud käesolevas soovituses. Samal ajal tuleks ülejäänud energiatoetusmeetmed (komisjoni praeguse hinnangu kohaselt 1,7 % SKPst 2023. aastal) sõltuvalt energiaturu suundumustest järk-järgult kaotada, alustades kõige vähem suunatud meetmetest, ning sellest tulenevat kokkuhoidu tuleks kasutada valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamiseks. Komisjoni hinnangute kohaselt oleks selle tulemuseks esmaste netokulude kasv alla 2024. aastaks soovitatud maksimaalse kasvu. Lisaks ei ole komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate netokulude kasv 2023. aastal kooskõlas nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitusega. Kui see leiab kinnitust, oleks 2024. aastal asjakohane esmaste netokulude väiksem kasv. |
| --- | --- |

(23)

Määrusega (EÜ) nr 1466/97 on seatud struktuurse eelarvepositsiooni iga-aastase parandamise sihtmärgiks 0,5 % SKPst, (14) et liikuda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas. Võttes arvesse riigi rahanduse jätkusuutlikkuse kaalutlusi ja vajadust vähendada eelarvepuudujääki allapoole aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst, oleks komisjoni hinnangul asjakohane parandada struktuurset eelarvepositsiooni 2024. aastal vähemalt 0,5 % SKPst. Sellise paranemise tagamiseks ning kooskõlas komisjoni metoodikaga ei tohiks riiklikult rahastatavate esmaste netokulude (15) kasv 2024. aastal ületada 7,8 %, nagu on kajastatud käesolevas soovituses. Samal ajal tuleks ülejäänud energiatoetusmeetmed (komisjoni praeguse hinnangu kohaselt 1,7 % SKPst 2023. aastal) sõltuvalt energiaturu suundumustest järk-järgult kaotada, alustades kõige vähem suunatud meetmetest, ning sellest tulenevat kokkuhoidu tuleks kasutada valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamiseks. Komisjoni hinnangute kohaselt oleks selle tulemuseks esmaste netokulude kasv alla 2024. aastaks soovitatud maksimaalse kasvu. Lisaks ei ole komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate netokulude kasv 2023. aastal kooskõlas nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitusega. Kui see leiab kinnitust, oleks 2024. aastal asjakohane esmaste netokulude väiksem kasv.

| (24) | Eeldades, et poliitikat ei muudeta, prognoositakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et riiklikult rahastatavad esmased netokulud kasvavad 2024. aastal 5,6 %, mis on soovitatud kasvumäärast vähem. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis ette nähtud kohandus on veidi väiksem kui energiatoetusmeetmete täielikust järkjärgulisest kaotamisest tulenev sääst, kuna mõned energiatoetusmeetmed jäävad prognooside kohaselt 2024. aastal kehtima. |
| --- | --- |

(24)

Eeldades, et poliitikat ei muudeta, prognoositakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et riiklikult rahastatavad esmased netokulud kasvavad 2024. aastal 5,6 %, mis on soovitatud kasvumäärast vähem. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis ette nähtud kohandus on veidi väiksem kui energiatoetusmeetmete täielikust järkjärgulisest kaotamisest tulenev sääst, kuna mõned energiatoetusmeetmed jäävad prognooside kohaselt 2024. aastal kehtima.

| (25) | 2023. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaksid valitsemissektori investeeringud jääma 2024. aastal 2023. aastaga võrreldes sarnasele tasemele, st moodustama 4,2 % SKPst. 2023. aasta lähenemisprogrammis osutatakse reformidele ja investeeringutele, mis peaksid aitama kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkusele ning kestlikule ja kaasavale majanduskasvule. Need hõlmavad eelarveraamistiku reforme, mis on samuti osa taaste- ja vastupidavuskavast. |
| --- | --- |

(25)

2023. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaksid valitsemissektori investeeringud jääma 2024. aastal 2023. aastaga võrreldes sarnasele tasemele, st moodustama 4,2 % SKPst. 2023. aasta lähenemisprogrammis osutatakse reformidele ja investeeringutele, mis peaksid aitama kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkusele ning kestlikule ja kaasavale majanduskasvule. Need hõlmavad eelarveraamistiku reforme, mis on samuti osa taaste- ja vastupidavuskavast.

| (26) | 2023. aasta lähenemisprogrammis on esitatud keskpika perioodi eelarvekava aastani 2026. 2023. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk vähenema 2025. aastal 2,9 %ni ja jääma 2026. aastal sellele tasemele. Seega on kavandatud valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähenemine alla 3 % SKPst 2025. aastal. 2023. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse suurenema 52,4 %-lt SKPst 2024. aasta lõpus 55,4 %-le SKPst 2026. aasta lõpus. |
| --- | --- |

(26)

2023. aasta lähenemisprogrammis on esitatud keskpika perioodi eelarvekava aastani 2026. 2023. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk vähenema 2025. aastal 2,9 %ni ja jääma 2026. aastal sellele tasemele. Seega on kavandatud valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähenemine alla 3 % SKPst 2025. aastal. 2023. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse suurenema 52,4 %-lt SKPst 2024. aasta lõpus 55,4 %-le SKPst 2026. aasta lõpus.

| (27) | Sotsiaaltoetustele tehtavate avaliku sektori kulutuste tõhususe suurendamiseks on veel palju võimalusi. Sotsiaaltoetused jäävad suures osas mittesihipäraseks ja nende saamiseks ei hinnata leibkonna majanduslikku olukorda. Toetuste parem suunamine võimaldaks tõhusamalt kasutada avaliku sektori vahendeid vaesuse vastu võitlemiseks ja kõige enam abi vajavate inimeste toetamiseks. |
| --- | --- |

(27)

Sotsiaaltoetustele tehtavate avaliku sektori kulutuste tõhususe suurendamiseks on veel palju võimalusi. Sotsiaaltoetused jäävad suures osas mittesihipäraseks ja nende saamiseks ei hinnata leibkonna majanduslikku olukorda. Toetuste parem suunamine võimaldaks tõhusamalt kasutada avaliku sektori vahendeid vaesuse vastu võitlemiseks ja kõige enam abi vajavate inimeste toetamiseks.

| (28) | Kiiresti vananev elanikkond tekitab probleeme Poola pensionisüsteemile. Praegune pensionisüsteem kasutab pensioniiga, mis ei tõuse isegi siis, kui keskmine oodatav eluiga ja pensionil oldud aastad jätkuvalt tõusevad. Praegune kindlaksmääratud sissemaksetega pensionisüsteem on rahaliselt tasakaalus, kuid tooks kaasa olukorra, kus tulevased pensionihüvitised on viimase palgaga võrreldes oluliselt väiksemad. Selle olukorra jätkudes oleks suur osa pensionäridest seega vaesuse ohus. Komisjoni analüüsist nähtub, et ainuüksi selleks, et säilitada hüvitised praeguse taseme lähedal, peaks Poola 2070. aastaks kulutama veel 6,7 % oma SKPst. Hiljutised muudatused üldises pensionisüsteemis ja kulukad eripensionisüsteemid on muutnud pensionimaksed praeguste pensionäride jaoks heldemaks. See on vähendanud stiimuleid töötada kauem kui suhteliselt madal pensioniiga, milleks naistel on 60 aastat ja meestel 65 aastat, ning on suurendanud vananemisega seotud kulusurvet. |
| --- | --- |

(28)

Kiiresti vananev elanikkond tekitab probleeme Poola pensionisüsteemile. Praegune pensionisüsteem kasutab pensioniiga, mis ei tõuse isegi siis, kui keskmine oodatav eluiga ja pensionil oldud aastad jätkuvalt tõusevad. Praegune kindlaksmääratud sissemaksetega pensionisüsteem on rahaliselt tasakaalus, kuid tooks kaasa olukorra, kus tulevased pensionihüvitised on viimase palgaga võrreldes oluliselt väiksemad. Selle olukorra jätkudes oleks suur osa pensionäridest seega vaesuse ohus. Komisjoni analüüsist nähtub, et ainuüksi selleks, et säilitada hüvitised praeguse taseme lähedal, peaks Poola 2070. aastaks kulutama veel 6,7 % oma SKPst. Hiljutised muudatused üldises pensionisüsteemis ja kulukad eripensionisüsteemid on muutnud pensionimaksed praeguste pensionäride jaoks heldemaks. See on vähendanud stiimuleid töötada kauem kui suhteliselt madal pensioniiga, milleks naistel on 60 aastat ja meestel 65 aastat, ning on suurendanud vananemisega seotud kulusurvet.

| (29) | Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks. Kuna Poola taaste- ja vastupidavuskava võeti hilinemisega vastu 2022. aasta juunis, on selle rakendamine märkimisväärselt viibinud. Kohtute sõltumatuse ja erapooletuse tugevdamine ning nende kohtunike olukorra parandamine, keda mõjutavad kõrgeima kohtu distsiplinaarkolleegiumi otsused distsiplinaarasjades ja kohtuliku puutumatusega seotud asjades, on eelduseks sellele, et komisjon saaks teha riigile väljamakseid ja tagada liidu finantshuvide kaitse, võimaldades kava kiiret ja jätkuvat rakendamist. Poola on hakanud rakendama taaste- ja vastupidavuskava põhimeetmeid, sealhulgas reforme eelarveraamistiku, tervishoiu, digiülemineku, energiatõhususe ja tööturu valdkonnas. Kuigi Poola ei ole ametlikult esitanud kava addendum’e ega REPowerEU peatükki, jätkuvad arutelud komisjoniga. Poola teatas 31. märtsil 2023 vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 14 lõikele 6 oma kavatsusest taotleda rahastust 23 miljardit eurot täiendavat laenutoetust. Uue REPowerEU peatüki kiire lisamine taaste- ja vastupidavuskavasse võimaldab rahastada täiendavaid reforme ja investeeringuid, et toetada Poola strateegilisi eesmärke energia ja rohepöörde vallas. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline ja tulemuslik kaasamine, samuti sotsiaaldialoogi üldine kvaliteet on jätkuvalt olulised taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest. |
| --- | --- |

(29)

Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks. Kuna Poola taaste- ja vastupidavuskava võeti hilinemisega vastu 2022. aasta juunis, on selle rakendamine märkimisväärselt viibinud. Kohtute sõltumatuse ja erapooletuse tugevdamine ning nende kohtunike olukorra parandamine, keda mõjutavad kõrgeima kohtu distsiplinaarkolleegiumi otsused distsiplinaarasjades ja kohtuliku puutumatusega seotud asjades, on eelduseks sellele, et komisjon saaks teha riigile väljamakseid ja tagada liidu finantshuvide kaitse, võimaldades kava kiiret ja jätkuvat rakendamist. Poola on hakanud rakendama taaste- ja vastupidavuskava põhimeetmeid, sealhulgas reforme eelarveraamistiku, tervishoiu, digiülemineku, energiatõhususe ja tööturu valdkonnas. Kuigi Poola ei ole ametlikult esitanud kava addendum’e ega REPowerEU peatükki, jätkuvad arutelud komisjoniga. Poola teatas 31. märtsil 2023 vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 14 lõikele 6 oma kavatsusest taotleda rahastust 23 miljardit eurot täiendavat laenutoetust. Uue REPowerEU peatüki kiire lisamine taaste- ja vastupidavuskavasse võimaldab rahastada täiendavaid reforme ja investeeringuid, et toetada Poola strateegilisi eesmärke energia ja rohepöörde vallas. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline ja tulemuslik kaasamine, samuti sotsiaaldialoogi üldine kvaliteet on jätkuvalt olulised taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest.

| (30) | Komisjon kiitis 2022. aastal heaks kõik Poola ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid. Ühtekuuluvuspoliitika programmide kiire rakendamine vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga, sealhulgas REPowerEU peatükiga, on esmatähtis, et viia Poolas ellu rohe- ja digipööre, suurendada majanduslikku ja sotsiaalset vastupidavust ning tagada tasakaalustatud territoriaalne areng. |
| --- | --- |

(30)

Komisjon kiitis 2022. aastal heaks kõik Poola ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid. Ühtekuuluvuspoliitika programmide kiire rakendamine vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga, sealhulgas REPowerEU peatükiga, on esmatähtis, et viia Poolas ellu rohe- ja digipööre, suurendada majanduslikku ja sotsiaalset vastupidavust ning tagada tasakaalustatud territoriaalne areng.

| (31) | Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas ning ühtekuuluvuspoliitika programmides käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Poola silmitsi mitmete muude probleemidega, mis on seotud investeerimiskliima, energiapoliitika ja rohepöördega. |
| --- | --- |

(31)

Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas ning ühtekuuluvuspoliitika programmides käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Poola silmitsi mitmete muude probleemidega, mis on seotud investeerimiskliima, energiapoliitika ja rohepöördega.

| (32) | Kohtusüsteemi sõltumatus, tõhusus ja kvaliteet on stabiilse ja prognoositava ettevõtluskeskkonna ning sõbraliku investeerimiskliima jaoks määrava tähtsusega. Neil on oluline roll kestliku majanduskasvu saavutamisel keskpikas ja pikas perspektiivis. Poola investeerimiskliimat halvendavad jätkuvalt tõsised mured, mis on seotud õigusriigi olukorraga, sealhulgas kohtusüsteemi sõltumatusega, nagu on kindlaks tehtud Euroopa Liidu Kohtu (edaspidi „Euroopa Kohus“) ja Euroopa Inimõiguste Kohtu otsustes. Lisaks kaebas Euroopa Komisjon Poola 15. veebruaril 2023 Euroopa Kohtusse seoses liidu õiguse rikkumisega Poola konstitutsioonikohtu poolt ja nimetatud kohtu praktikaga, mis on eelkõige vastuolus liidu õiguse ülimuslikkuse põhimõttega. |
| --- | --- |

(32)

Kohtusüsteemi sõltumatus, tõhusus ja kvaliteet on stabiilse ja prognoositava ettevõtluskeskkonna ning sõbraliku investeerimiskliima jaoks määrava tähtsusega. Neil on oluline roll kestliku majanduskasvu saavutamisel keskpikas ja pikas perspektiivis. Poola investeerimiskliimat halvendavad jätkuvalt tõsised mured, mis on seotud õigusriigi olukorraga, sealhulgas kohtusüsteemi sõltumatusega, nagu on kindlaks tehtud Euroopa Liidu Kohtu (edaspidi „Euroopa Kohus“) ja Euroopa Inimõiguste Kohtu otsustes. Lisaks kaebas Euroopa Komisjon Poola 15. veebruaril 2023 Euroopa Kohtusse seoses liidu õiguse rikkumisega Poola konstitutsioonikohtu poolt ja nimetatud kohtu praktikaga, mis on eelkõige vastuolus liidu õiguse ülimuslikkuse põhimõttega.

| (33) | Poola energiaallikate jaotuses domineerivad ülekaalukalt fossiilkütused, millest kivisüsi moodustas 2021. aastal ligikaudu 60 % ja taastuvad energiaallikad üksnes 13 %. Poola on lõpetanud maagaasi impordi Venemaalt alates 2022. aasta aprillist ja nafta impordi alates 2023. aasta veebruarist. Viimastel aastatel tehtud mitmekesistamispüüdlused on vähendanud mõju riigi energiavarustuskindlusele. Poola on CO2 heidet vähendanud teistest liikmesriikidest oluliselt vähemal määral. Poolas on jätkuvalt arvukalt regulatiivseid ja haldustõkkeid, mis takistavad taastuvate energiaallikate kiiremat kasutuselevõttu. Taastuvatest energiaallikatest energia tootmise suurendamine on Poola majanduse CO2 heite vähendamise ja kliimaneutraalsuse saavutamise võti. Taastuvate energiaallikate potentsiaali vallandamiseks peab Poola täiustama oma sisevõrke energia ülekandmiseks ja jaotamiseks, samuti energia salvestamiseks, ning reformima oma õiguskeskkonda. Eelkõige peaks Poola rakendama meetmeid, millega kõrvaldada takistused taastuvate energiaallikate loamenetluselt. Need meetmed peaksid keskenduma järgmisele: i) taastuvate energiaallikate ruumilistesse planeeringutesse kaasamise kiirendamine; ii) taastuvenergia eelisarendusalade loomine; iii) võrguga liitumise lubasid käsitlevate eeskirjade muutmine ning iv) vananenud ja ebatõhusate jaotusvõrkude ajakohastamine. Täiendavaid reforme on vaja selleks, et: i) võimaldada tööstusel saada kasu puhtast energiast pikaajaliste energiavarustuse ja -nõudluse lepingute, näiteks energiaostulepingute kaudu; ii) kaotada energiakogukondadele kehtestatud piirangud ning iii) edendada taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu kaugküttesektoris. |
| --- | --- |

(33)

Poola energiaallikate jaotuses domineerivad ülekaalukalt fossiilkütused, millest kivisüsi moodustas 2021. aastal ligikaudu 60 % ja taastuvad energiaallikad üksnes 13 %. Poola on lõpetanud maagaasi impordi Venemaalt alates 2022. aasta aprillist ja nafta impordi alates 2023. aasta veebruarist. Viimastel aastatel tehtud mitmekesistamispüüdlused on vähendanud mõju riigi energiavarustuskindlusele. Poola on CO2 heidet vähendanud teistest liikmesriikidest oluliselt vähemal määral. Poolas on jätkuvalt arvukalt regulatiivseid ja haldustõkkeid, mis takistavad taastuvate energiaallikate kiiremat kasutuselevõttu. Taastuvatest energiaallikatest energia tootmise suurendamine on Poola majanduse CO2 heite vähendamise ja kliimaneutraalsuse saavutamise võti. Taastuvate energiaallikate potentsiaali vallandamiseks peab Poola täiustama oma sisevõrke energia ülekandmiseks ja jaotamiseks, samuti energia salvestamiseks, ning reformima oma õiguskeskkonda. Eelkõige peaks Poola rakendama meetmeid, millega kõrvaldada takistused taastuvate energiaallikate loamenetluselt. Need meetmed peaksid keskenduma järgmisele: i) taastuvate energiaallikate ruumilistesse planeeringutesse kaasamise kiirendamine; ii) taastuvenergia eelisarendusalade loomine; iii) võrguga liitumise lubasid käsitlevate eeskirjade muutmine ning iv) vananenud ja ebatõhusate jaotusvõrkude ajakohastamine. Täiendavaid reforme on vaja selleks, et: i) võimaldada tööstusel saada kasu puhtast energiast pikaajaliste energiavarustuse ja -nõudluse lepingute, näiteks energiaostulepingute kaudu; ii) kaotada energiakogukondadele kehtestatud piirangud ning iii) edendada taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu kaugküttesektoris.

| (34) | 2022. aasta augustist kuni 2023. aasta märtsini vähenes Poola maagaasi tarbimine võrreldes eelneva viie aasta sama perioodi keskmise gaasitarbimisega 13 %, st veidi vähem, kui nõukogu määruses (EL) 2022/1369 (16) seatud vähendamiseesmärk 15 %. Poolal soovitatakse suurendada jõupingutusi gaasinõudluse ajutiseks vähendamiseks kuni 31. märtsini 2024, vastavalt nõukogu määrusele (EL) 2023/706 (17). Vaatamata mitmetele meetmetele, mis on võetud energianõudluse piiramiseks, on vaja teha täiendavaid jõupingutusi energiatõhususe parandamiseks, eelkõige elamute ja kaugküttesüsteemide puhul. Energia lõpptarbimine Poolas oli 2021. aastal 75,2 miljonit naftaekvivalenttonni ja see on viimase kümne aasta jooksul kasvanud. Üle poole elamute kütteenergiavajadusest rahuldatakse praegu kivisöega, kasutades seda kas otse või kaudselt kaugküttes. Endiselt ei ole eluhooned suures osas energiatõhusad, mistõttu on investeerimisvajadused võrreldes teiste liikmesriikidega suuremad. Lisaks vajab kaugküttesektor sihipäraseid reforme ja suuremaid investeeringuid, et kiirendada sektori CO2 heite vähendamist, suurendada tõhusust ja tagada pikaajaline rahaline elujõulisus. |
| --- | --- |

(34)

2022. aasta augustist kuni 2023. aasta märtsini vähenes Poola maagaasi tarbimine võrreldes eelneva viie aasta sama perioodi keskmise gaasitarbimisega 13 %, st veidi vähem, kui nõukogu määruses (EL) 2022/1369 (16) seatud vähendamiseesmärk 15 %. Poolal soovitatakse suurendada jõupingutusi gaasinõudluse ajutiseks vähendamiseks kuni 31. märtsini 2024, vastavalt nõukogu määrusele (EL) 2023/706 (17). Vaatamata mitmetele meetmetele, mis on võetud energianõudluse piiramiseks, on vaja teha täiendavaid jõupingutusi energiatõhususe parandamiseks, eelkõige elamute ja kaugküttesüsteemide puhul. Energia lõpptarbimine Poolas oli 2021. aastal 75,2 miljonit naftaekvivalenttonni ja see on viimase kümne aasta jooksul kasvanud. Üle poole elamute kütteenergiavajadusest rahuldatakse praegu kivisöega, kasutades seda kas otse või kaudselt kaugküttes. Endiselt ei ole eluhooned suures osas energiatõhusad, mistõttu on investeerimisvajadused võrreldes teiste liikmesriikidega suuremad. Lisaks vajab kaugküttesektor sihipäraseid reforme ja suuremaid investeeringuid, et kiirendada sektori CO2 heite vähendamist, suurendada tõhusust ja tagada pikaajaline rahaline elujõulisus.

| (35) | Ajavahemikus 2005–2021 kasvas riigisisesest transpordist (v.a lennundus) tulenev kasvuhoonegaaside heide Poolas 88,3 %, mis on teravas vastuolus liidu keskmise 7,5 % vähenemisega. Isegi Poola energia- ja kliimakavas sisalduvate lisameetmete kasutamise korral prognoositakse, et 2030. aastaks on selle sektori kasvuhoonegaaside heide endiselt 56 % suurem kui 2005. aastal. Tuginedes Poola taaste- ja vastupidavuskava reformidele ja investeeringutele, on vaja teha täiendavaid jõupingutusi, et edendada säästvaid ühistranspordiliike. Riigisisese transpordi elektrifitseerimine peab käima käsikäes elektrivarustuse CO2 heite vähendamisega, et vähendada tulemuslikult sektori heitkoguseid. |
| --- | --- |

(35)

Ajavahemikus 2005–2021 kasvas riigisisesest transpordist (v.a lennundus) tulenev kasvuhoonegaaside heide Poolas 88,3 %, mis on teravas vastuolus liidu keskmise 7,5 % vähenemisega. Isegi Poola energia- ja kliimakavas sisalduvate lisameetmete kasutamise korral prognoositakse, et 2030. aastaks on selle sektori kasvuhoonegaaside heide endiselt 56 % suurem kui 2005. aastal. Tuginedes Poola taaste- ja vastupidavuskava reformidele ja investeeringutele, on vaja teha täiendavaid jõupingutusi, et edendada säästvaid ühistranspordiliike. Riigisisese transpordi elektrifitseerimine peab käima käsikäes elektrivarustuse CO2 heite vähendamisega, et vähendada tulemuslikult sektori heitkoguseid.

| (36) | Tööjõu ja oskuste nappus rohepöörde jaoks olulistes sektorites ja kutsealadel, sealhulgas nullnetotehnoloogiate tootmine, kasutuselevõtt ja hooldamine, tekitab probleeme üleminekul nullnetomajandusele. Kvaliteetsed haridus- ja koolitussüsteemid, mis vastavad tööturu muutuvatele vajadustele, ning sihipärased täiend- ja ümberõppe meetmed on esmatähtsad, et vähendada oskuste nappust ning edendada töötajate kaasamist ja tööjõu ümberpaigutamist. Kasutamata tööjõupakkumise rakendamiseks peavad kõnealused meetmed olema kättesaadavad eelkõige rohepöördest enim mõjutatud üksikisikutele ning sektorites ja piirkondades. Seoses rohepöördega on Poolas viimastel aastatel suurenenud tööjõu nappus peamistes sektorites, mis on ühtlasi seotud asjakohaste oskuste puudumisega, ning see tekitab probleeme üleminekul nullnetomajandusele. 2022. aastal teatati tööjõunappusest kui tootmist piiravast tegurist tööstussektoris (63,4 % ettevõtetest) ja ehitussektoris (74,6 % ettevõtetest). |
| --- | --- |

(36)

Tööjõu ja oskuste nappus rohepöörde jaoks olulistes sektorites ja kutsealadel, sealhulgas nullnetotehnoloogiate tootmine, kasutuselevõtt ja hooldamine, tekitab probleeme üleminekul nullnetomajandusele. Kvaliteetsed haridus- ja koolitussüsteemid, mis vastavad tööturu muutuvatele vajadustele, ning sihipärased täiend- ja ümberõppe meetmed on esmatähtsad, et vähendada oskuste nappust ning edendada töötajate kaasamist ja tööjõu ümberpaigutamist. Kasutamata tööjõupakkumise rakendamiseks peavad kõnealused meetmed olema kättesaadavad eelkõige rohepöördest enim mõjutatud üksikisikutele ning sektorites ja piirkondades. Seoses rohepöördega on Poolas viimastel aastatel suurenenud tööjõu nappus peamistes sektorites, mis on ühtlasi seotud asjakohaste oskuste puudumisega, ning see tekitab probleeme üleminekul nullnetomajandusele. 2022. aastal teatati tööjõunappusest kui tootmist piiravast tegurist tööstussektoris (63,4 % ettevõtetest) ja ehitussektoris (74,6 % ettevõtetest).

| (37) | Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2023. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (18) kajastub esitatud soovituses 1, |
| --- | --- |

(37)

Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2023. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (18) kajastub esitatud soovituses 1,

SOOVITAB Poolal võtta 2023. ja 2024. aastal järgmisi meetmeid.

1.

Tagada konservatiivne eelarvepoliitika, eelkõige piirates riiklikult rahastatavate esmaste netokulude nominaalset kasvu 2024. aastal kuni 7,8 %ni (19).

Säilitada riiklikult rahastatavad avaliku sektori investeeringud ning tagada rahastust antavate toetuste ja muude liidu vahendite tulemuslik kasutuselevõtt, eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks.

Jätkata pärast 2024. aastat keskpika perioodi eelarvestrateegia rakendamist, mis hõlmab järkjärgulist ja kestlikku konsolideerimist koos investeeringute ja reformidega, mis soodustavad hoogsamat kestlikku majanduskasvu, et saavutada keskpikas perspektiivis usaldusväärne eelarvepositsioon.

Parandada avaliku sektori kulutuste tõhusust, sealhulgas sotsiaaltoetuste parema suunamise kaudu. Tagada tulevaste pensionihüvitiste piisavus ja pensionisüsteemi jätkusuutlikkus, võttes meetmeid tegeliku pensioniea tõstmiseks ja reformides eripensioniskeeme.

2.

Saavutada kiirkorras liidu finantshuvide kaitsega seotud eesmärgid ja sihid, et võimaldada oma taaste- ja vastupidavuskava kiiret ja järjepidevat rakendamist. Viia kiiresti lõpule töö kava „REPowerEU“ peatükiga, eesmärgiga alustada kiiresti selle rakendamist. Jätkata ühtekuuluvuspoliitika programmide kiiret rakendamist täielikus vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga.

3.

Parandada investeerimiskliimat, sealhulgas kohtute sõltumatuse tagamise kaudu.

4.

Kiirendada fossiilkütuste kasutamise järkjärgulist lõpetamist ja taastuvenergia kasutuselevõttu. Reformida õigusraamistikku, mis on seotud võrguühenduslubade ja taastuvate energiaallikatega, sealhulgas energiakogukondade, biometaani ja saastevaba vesinikuga. Rakendada meetmeid energiasäästu edendamiseks ja gaasinõudluse vähendamiseks. Suurendada investeeringuid hoonete energiatõhususse ja vähendada kaugkütte soojusvarustussüsteemide CO2 heidet, et lahendada energiaostuvõimetuse probleemi. Edendada veelgi säästvaid ühistranspordiliike. Suurendada poliitilisi jõupingutusi rohepöördeks, sh hoonete renoveerimiseks vajalike oskuste pakkumiseks ja omandamiseks.

Brüssel, 14. juuli 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 25).

3

(4)  Nõukogu 16. mai 2023. aasta soovitus euroala majanduspoliitika kohta (ELT C 180, 23.5.2023, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. veebruari 2023. aasta määrus (EL) 2023/435, millega muudetakse määrust (EL) 2021/241 riiklike taaste- ja vastupidavuskavade REPowerEU peatükkide osas ning määrusi (EL) nr 1303/2013, (EL) 2021/1060 ja (EL) 2021/1755 ning direktiivi 2003/87/EÜ (ELT L 63, 28.2.2023, lk 1).

5

(6)  ST 9728/2022 INIT; ST 9728/2022 ADD 1.

6

(7)  Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitus, milles esitatakse nõukogu arvamus Poola 2021. aasta lähenemisprogrammi kohta (ELT C 304, 29.7.2021, lk 98).

7

(8)  Eelarvepoliitikat mõõdetakse esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse rahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavaid kulusid. Üksikasjalikum teave on esitatud eelarvestatistikatabelite tekstikastis 1.

8

(9)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud andsid ekspansiivse panuse 0,8 protsendipunkti SKPst, mis tulenes peamiselt valitsuse toetusest finantsasutustele.

9

(10)  See näitaja kajastab nende meetmete aastaste eelarvekulude taset, sealhulgas jooksvaid tulusid ja kulusid ning asjakohasel juhul kapitalikulumeetmeid.

10

(11)  Nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitus, milles käsitletakse Poola 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Poola 2022. aasta lähenemisprogrammi kohta (ELT C 334, 1.9.2022, lk 171).

11

(12)  Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on Poola keskpika perioodi (kümne aasta keskmine) nominaalne potentsiaalne SKP kasv, mida kasutatakse eelarvepoliitika mõõtmiseks, hinnanguliselt 15,5 %.

12

(13)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma pärssiva panuse 0,6 protsendipunkti SKPst, mis kajastab finantsasutustele antavate valitsuse toetuste kaotamise mõju 2022. aastal.

13

(14)  Nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikkel 5 nõuab ka kohandamist rohkem kui 0,5 % SKPst liikmesriikide puhul, kelle valitsemissektori võlg ületab 60 % SKPst või kelle võla jätkusuutlikkusega seotud riskid on suuremad.

14

(15)  Esmased netokulud on riiklikult rahastatavad kulud ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta ning need ei hõlma intressikulusid ega tsüklilisi töötuskulusid.

15

(16)  Nõukogu 5. augusti 2022. aasta määrus (EL) 2022/1369, mis käsitleb gaasinõudluse vähendamise koordineeritud meetmeid (ELT L 206, 8.8.2022, lk 1).

16

(17)  Nõukogu 30. märtsi 2023. aasta määrus (EL) 2023/706, millega muudetakse määrust (EL) 2022/1369 seoses gaasinõudluse vähendamise meetmete nõudluse vähendamise perioodi pikendamisega ning nende meetmete rakendamise aruandluse ja seire tõhustamisega (ELT L 93, 31.3.2023, lk 1).

17

(18)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikele 2.

18

(19)  See vastab hinnangute kohaselt 2024. aastal struktuurse eelarvepositsiooni iga-aastasele parandamisele vähemalt 0,5 % SKPst, nagu on kirjeldatud põhjenduses 23.

19

---

| 1.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/206 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/206

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

14. juuli 2023,

milles käsitletakse Portugali 2023. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Portugali 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohta

(2023/C 312/22)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (3) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu (edaspidi „rahastu“). Rahastust antakse liikmesriikidele rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. Kooskõlas Euroopa poolaasta prioriteetidega aitab rahastu kaasa majanduslikule ja kaasavale taastumisele ning kestlike ja majanduskasvu soodustavate reformide ja investeeringute tegemisele, eelkõige rohe- ja digipööret edendavate reformide ja investeeringute tegemisele, et muuta liikmesriikide majandus vastupidavamaks. Samuti aitab see tugevdada riigi rahandust ning hoogustada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis, parandada territoriaalset ühtekuuluvust liidus ja toetada Euroopa sotsiaalõiguste samba jätkuvat rakendamist. 30. juunil 2022 ajakohastati vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikele 2 rahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust. |
| --- | --- |

(1)

19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (3) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu (edaspidi „rahastu“). Rahastust antakse liikmesriikidele rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. Kooskõlas Euroopa poolaasta prioriteetidega aitab rahastu kaasa majanduslikule ja kaasavale taastumisele ning kestlike ja majanduskasvu soodustavate reformide ja investeeringute tegemisele, eelkõige rohe- ja digipööret edendavate reformide ja investeeringute tegemisele, et muuta liikmesriikide majandus vastupidavamaks. Samuti aitab see tugevdada riigi rahandust ning hoogustada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis, parandada territoriaalset ühtekuuluvust liidus ja toetada Euroopa sotsiaalõiguste samba jätkuvat rakendamist. 30. juunil 2022 ajakohastati vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikele 2 rahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.

| (2) | 22. novembril 2022 võttis komisjon vastu 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2023) algust. 23. märtsil 2023 kiitis Euroopa Ülemkogu heaks 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid, mis on koondunud konkurentsivõimelise kestlikkuse nelja mõõtme ümber. 22. novembril 2022 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka 2023. aasta häiremehhanismi aruande, milles nimetati Portugali ühe liikmesriigina, kus võib esineda tasakaalustamatus või kus võib esineda oht selle tekkimiseks. Seetõttu on põhjalik analüüs vajalik. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka arvamuse Portugali 2023. aasta eelarvekava kohta. Komisjon võttis vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2023. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. Nõukogu võttis 16. mail 2023 vastu euroala majanduspoliitikat käsitleva soovituse (4) (edaspidi „2023. aasta euroala käsitlev soovitus“) ja 13. märtsil 2023 ühise tööhõivearuande. |
| --- | --- |

(2)

22. novembril 2022 võttis komisjon vastu 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2023) algust. 23. märtsil 2023 kiitis Euroopa Ülemkogu heaks 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid, mis on koondunud konkurentsivõimelise kestlikkuse nelja mõõtme ümber. 22. novembril 2022 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka 2023. aasta häiremehhanismi aruande, milles nimetati Portugali ühe liikmesriigina, kus võib esineda tasakaalustamatus või kus võib esineda oht selle tekkimiseks. Seetõttu on põhjalik analüüs vajalik. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka arvamuse Portugali 2023. aasta eelarvekava kohta. Komisjon võttis vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2023. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. Nõukogu võttis 16. mail 2023 vastu euroala majanduspoliitikat käsitleva soovituse (4) (edaspidi „2023. aasta euroala käsitlev soovitus“) ja 13. märtsil 2023 ühise tööhõivearuande.

| (3) | Kuigi liidu riikide majandus on olnud märkimisväärselt vastupidav, avaldab geopoliitiline kontekst jätkuvalt negatiivset mõju. Kuna liit toetab kindlalt Ukrainat, keskendutakse liidu majandus- ja sotsiaalpoliitika tegevuskavas sellele, et vähendada lühiajalises perspektiivis energiašokkide negatiivset mõju nii haavatavatele leibkondadele kui ka ettevõtetele ning jätkata jõupingutusi, et viia ellu rohe- ja digipööre, toetada kestlikku ja kaasavat majanduskasvu, tagada makromajanduslik stabiilsus ja suurendada vastupidavust keskpikas perspektiivis. Samuti keskendutakse selles jõuliselt liidu konkurentsivõime ja tootlikkuse suurendamisele. |
| --- | --- |

(3)

Kuigi liidu riikide majandus on olnud märkimisväärselt vastupidav, avaldab geopoliitiline kontekst jätkuvalt negatiivset mõju. Kuna liit toetab kindlalt Ukrainat, keskendutakse liidu majandus- ja sotsiaalpoliitika tegevuskavas sellele, et vähendada lühiajalises perspektiivis energiašokkide negatiivset mõju nii haavatavatele leibkondadele kui ka ettevõtetele ning jätkata jõupingutusi, et viia ellu rohe- ja digipööre, toetada kestlikku ja kaasavat majanduskasvu, tagada makromajanduslik stabiilsus ja suurendada vastupidavust keskpikas perspektiivis. Samuti keskendutakse selles jõuliselt liidu konkurentsivõime ja tootlikkuse suurendamisele.

| (4) | 1. veebruaril 2023 avaldas komisjon teatise „Rohelise kokkuleppe tööstuskava kliimaneutraalsuse ajastuks“ (edaspidi „rohelise kokkuleppe tööstuskava“). Rohelise kokkuleppe tööstuskava eesmärk on edendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet ja toetada kiiret üleminekut kliimaneutraalsusele. See täiendab Euroopa rohelise kokkuleppe ja kava „REPowerEU“ raames tehtavaid jõupingutusi. Sellega tahetakse samuti luua keskkond, mis aitaks paremini suurendada liidu tootmisvõimsust nullnetotehnoloogia ja toodete osas, mida on vaja liidu ambitsioonikate kliimaeesmärkide saavutamiseks, samuti tagada juurdepääs asjakohastele kriitilise tähtsusega toorainetele, sealhulgas mitmekesistades hankimist, kasutades parimal viisil liikmesriikide maavarasid ja maksimeerides toorainete ringlussevõttu. Rohelise kokkuleppe tööstuskava põhineb neljal sambal: prognoositav ja lihtsam õigusraamistik, kiirem juurdepääs rahastusele, oskuste edendamine ning avatud kaubandus tarneahelate vastupidavuse tagamiseks. Komisjon avaldas 16. märtsil 2023 ka teatise „ELi pikaajaline konkurentsivõime: pilk 2030. aasta järgsesse aega“, milles on esitatud üheksa üksteist tugevdavat tegurit koos eesmärgiga luua majanduskasvu soodustav õigusraamistik. Teatises seatakse poliitilised prioriteedid, mille eesmärk on aktiivselt tagada struktuursed parandused, sihipärased investeeringud ja reguleerivad meetmed liidu ja selle liikmesriikide pikaajalise konkurentsivõime edendamiseks. Allpool esitatud soovitused aitavad neid prioriteete ellu viia. |
| --- | --- |

(4)

1. veebruaril 2023 avaldas komisjon teatise „Rohelise kokkuleppe tööstuskava kliimaneutraalsuse ajastuks“ (edaspidi „rohelise kokkuleppe tööstuskava“). Rohelise kokkuleppe tööstuskava eesmärk on edendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet ja toetada kiiret üleminekut kliimaneutraalsusele. See täiendab Euroopa rohelise kokkuleppe ja kava „REPowerEU“ raames tehtavaid jõupingutusi. Sellega tahetakse samuti luua keskkond, mis aitaks paremini suurendada liidu tootmisvõimsust nullnetotehnoloogia ja toodete osas, mida on vaja liidu ambitsioonikate kliimaeesmärkide saavutamiseks, samuti tagada juurdepääs asjakohastele kriitilise tähtsusega toorainetele, sealhulgas mitmekesistades hankimist, kasutades parimal viisil liikmesriikide maavarasid ja maksimeerides toorainete ringlussevõttu. Rohelise kokkuleppe tööstuskava põhineb neljal sambal: prognoositav ja lihtsam õigusraamistik, kiirem juurdepääs rahastusele, oskuste edendamine ning avatud kaubandus tarneahelate vastupidavuse tagamiseks. Komisjon avaldas 16. märtsil 2023 ka teatise „ELi pikaajaline konkurentsivõime: pilk 2030. aasta järgsesse aega“, milles on esitatud üheksa üksteist tugevdavat tegurit koos eesmärgiga luua majanduskasvu soodustav õigusraamistik. Teatises seatakse poliitilised prioriteedid, mille eesmärk on aktiivselt tagada struktuursed parandused, sihipärased investeeringud ja reguleerivad meetmed liidu ja selle liikmesriikide pikaajalise konkurentsivõime edendamiseks. Allpool esitatud soovitused aitavad neid prioriteete ellu viia.

| (5) | 2023. aastal jätkub majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta areng kooskõlas rahastu rakendamisega. Taaste- ja vastupidavuskavade täielik rakendamine on jätkuvalt oluline Euroopa poolaasta poliitiliste prioriteetide elluviimiseks, kuna kavades käsitletakse kõiki viimastel aastatel esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019., 2020. ja 2022. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mis on läbi vaadatud või mida on ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21. |
| --- | --- |

(5)

2023. aastal jätkub majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta areng kooskõlas rahastu rakendamisega. Taaste- ja vastupidavuskavade täielik rakendamine on jätkuvalt oluline Euroopa poolaasta poliitiliste prioriteetide elluviimiseks, kuna kavades käsitletakse kõiki viimastel aastatel esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019., 2020. ja 2022. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mis on läbi vaadatud või mida on ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21.

| (6) | 27. veebruaril 2023 vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2023/435 (5) (edaspidi „REPowerEU määrus“) eesmärk on kaotada kiiresti järkjärguliselt liidu sõltuvus Venemaa fossiilkütuste impordist. See aitab tugevdada energiajulgeolekut ja mitmekesistada liidu energiavarustust ning suurendada samal ajal taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, energiasalvestusvõimsust ja energiatõhusust. REPowerEU määrus võimaldab liikmesriikidel lisada oma riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse uue REPowerEU peatüki, et rahastada olulisi reforme ja investeeringuid, mis aitavad saavutada REPowerEU eesmärke. Samuti aitavad kõnealused reformid ja investeeringud suurendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet, nagu on kirjeldatud rohelise kokkuleppe tööstuskavas, ja käsitleda energiaalaseid riigipõhiseid soovitusi, mis esitati liikmesriikidele 2022. aastal ja esitatakse neile asjakohasel juhul ka 2023. aastal. REPowerEU määrusega kehtestatakse uus tagastamatu rahalise toetuse kategooria, mille kaudu saavad liikmesriigid rahastada taaste- ja vastupidavuskavade raames uusi energiaga seotud reforme ja investeeringuid. |
| --- | --- |

(6)

27. veebruaril 2023 vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2023/435 (5) (edaspidi „REPowerEU määrus“) eesmärk on kaotada kiiresti järkjärguliselt liidu sõltuvus Venemaa fossiilkütuste impordist. See aitab tugevdada energiajulgeolekut ja mitmekesistada liidu energiavarustust ning suurendada samal ajal taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, energiasalvestusvõimsust ja energiatõhusust. REPowerEU määrus võimaldab liikmesriikidel lisada oma riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse uue REPowerEU peatüki, et rahastada olulisi reforme ja investeeringuid, mis aitavad saavutada REPowerEU eesmärke. Samuti aitavad kõnealused reformid ja investeeringud suurendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet, nagu on kirjeldatud rohelise kokkuleppe tööstuskavas, ja käsitleda energiaalaseid riigipõhiseid soovitusi, mis esitati liikmesriikidele 2022. aastal ja esitatakse neile asjakohasel juhul ka 2023. aastal. REPowerEU määrusega kehtestatakse uus tagastamatu rahalise toetuse kategooria, mille kaudu saavad liikmesriigid rahastada taaste- ja vastupidavuskavade raames uusi energiaga seotud reforme ja investeeringuid.

| (7) | 8. märtsil 2023 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse eelarvepoliitika suunised 2024. aastaks (edaspidi „8. märtsi 2023. aasta teatis“). Selle eesmärk on toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon tuletas meelde, et stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamine lõpetatakse 2023. aasta lõpus. Komisjon kutsus üles kohaldama 2023.–2024. aastal eelarvepoliitikat, mis tagab võla jätkusuutlikkuse keskpikas perspektiivis ja suurendab kestlikul viisil potentsiaalset majanduskasvu, ning kutsus liikmesriike üles määrama oma 2023. aasta stabiilsus- ja lähenemisprogrammides kindlaks, kuidas eelarvekavadega tagatakse keskpikas perspektiivis eelarvepuudujäägi aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse 3 % sisemajanduse koguproduktist (edaspidi „SKP“) järgimine ning võla usutav ja pidev vähendamine või selle hoidmine usaldusväärsel tasemel. Komisjon kutsus samuti liikmesriike üles kaotama järk-järgult riiklikud eelarvemeetmed, mis on kehtestatud leibkondade ja ettevõtete kaitsmiseks energiahinnašoki eest, ja alustama kõige vähem suunatud meetmetest. Komisjon märkis, et kui uue energiahinnasurve tõttu on vaja toetusmeetmeid pikendada, peaksid liikmesriikide sellised meetmed olema paremini suunatud haavatavatele leibkondadele ja ettevõtetele. Komisjon teatas, et eelarvesoovitused tuleks kvantifitseerida ja diferentseerida. Lisaks, nagu on kavandatud komisjoni 9. novembri 2022. aasta teatises ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniste kohta, sõnastatakse eelarvesoovitused esmaste netokulude põhjal. Komisjon soovitas, et kõik liikmesriigid jätkavad riiklikult rahastatavaid investeeringuid ning tagavad rahastu ning muude liidu vahendite tõhusa kasutamise, eelkõige seoses rohe- ja digipöördega ning vastupidavuseesmärkidega. Komisjon märkis, et teeb nõukogule ettepaneku, et kehtivate õigusnormide kohased ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal. |
| --- | --- |

(7)

8. märtsil 2023 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse eelarvepoliitika suunised 2024. aastaks (edaspidi „8. märtsi 2023. aasta teatis“). Selle eesmärk on toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon tuletas meelde, et stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamine lõpetatakse 2023. aasta lõpus. Komisjon kutsus üles kohaldama 2023.–2024. aastal eelarvepoliitikat, mis tagab võla jätkusuutlikkuse keskpikas perspektiivis ja suurendab kestlikul viisil potentsiaalset majanduskasvu, ning kutsus liikmesriike üles määrama oma 2023. aasta stabiilsus- ja lähenemisprogrammides kindlaks, kuidas eelarvekavadega tagatakse keskpikas perspektiivis eelarvepuudujäägi aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse 3 % sisemajanduse koguproduktist (edaspidi „SKP“) järgimine ning võla usutav ja pidev vähendamine või selle hoidmine usaldusväärsel tasemel. Komisjon kutsus samuti liikmesriike üles kaotama järk-järgult riiklikud eelarvemeetmed, mis on kehtestatud leibkondade ja ettevõtete kaitsmiseks energiahinnašoki eest, ja alustama kõige vähem suunatud meetmetest. Komisjon märkis, et kui uue energiahinnasurve tõttu on vaja toetusmeetmeid pikendada, peaksid liikmesriikide sellised meetmed olema paremini suunatud haavatavatele leibkondadele ja ettevõtetele. Komisjon teatas, et eelarvesoovitused tuleks kvantifitseerida ja diferentseerida. Lisaks, nagu on kavandatud komisjoni 9. novembri 2022. aasta teatises ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniste kohta, sõnastatakse eelarvesoovitused esmaste netokulude põhjal. Komisjon soovitas, et kõik liikmesriigid jätkavad riiklikult rahastatavaid investeeringuid ning tagavad rahastu ning muude liidu vahendite tõhusa kasutamise, eelkõige seoses rohe- ja digipöördega ning vastupidavuseesmärkidega. Komisjon märkis, et teeb nõukogule ettepaneku, et kehtivate õigusnormide kohased ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal.

| (8) | 26. aprillil 2023 esitas komisjon seadusandlikud ettepanekud liidu majanduse juhtimise eeskirjade põhjalikuks reformimiseks. Ettepanekute põhieesmärk on parandada valitsemissektori võla jätkusuutlikkust ning edendada reformide ja investeeringute kaudu kõigis liikmesriikides kestlikku ja kaasavat majanduskasvu. Komisjon soovib ettepanekutega suurendada riikide isevastutust, lihtsustada raamistikku ja keskenduda enam keskpikale perioodile, millega kaasneb tõhus ja ühtsem täitmise tagamine. ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniseid käsitlevate nõukogu 14. märtsi 2023. aasta järelduste kohaselt on eesmärk viia seadusandlik töö lõpule 2023. aastal. |
| --- | --- |

(8)

26. aprillil 2023 esitas komisjon seadusandlikud ettepanekud liidu majanduse juhtimise eeskirjade põhjalikuks reformimiseks. Ettepanekute põhieesmärk on parandada valitsemissektori võla jätkusuutlikkust ning edendada reformide ja investeeringute kaudu kõigis liikmesriikides kestlikku ja kaasavat majanduskasvu. Komisjon soovib ettepanekutega suurendada riikide isevastutust, lihtsustada raamistikku ja keskenduda enam keskpikale perioodile, millega kaasneb tõhus ja ühtsem täitmise tagamine. ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniseid käsitlevate nõukogu 14. märtsi 2023. aasta järelduste kohaselt on eesmärk viia seadusandlik töö lõpule 2023. aastal.

| (9) | 22. aprillil 2021 esitas Portugal vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas sätestatud hindamissuunistega. 13. juulil 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse, millega kiidetakse heaks Portugali taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnang (6). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Portugal on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjaomased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud. |
| --- | --- |

(9)

22. aprillil 2021 esitas Portugal vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas sätestatud hindamissuunistega. 13. juulil 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse, millega kiidetakse heaks Portugali taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnang (6). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Portugal on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjaomased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud.

| (10) | 29. aprillil 2023 esitas Portugal oma 2023. aasta riikliku reformikava ja 29. aprillil 2023 oma 2023. aasta stabiilsusprogrammi kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 4 lõikega 1. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2023. aasta riiklik reformikava ka Portugali kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava täitmisel tehtud edusammude kohta. |
| --- | --- |

(10)

29. aprillil 2023 esitas Portugal oma 2023. aasta riikliku reformikava ja 29. aprillil 2023 oma 2023. aasta stabiilsusprogrammi kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 4 lõikega 1. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2023. aasta riiklik reformikava ka Portugali kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava täitmisel tehtud edusammude kohta.

| (11) | 24. mail 2023 avaldas komisjon Portugali kohta 2023. aasta riigiaruande. Selles hinnati Portugali edusamme nõukogu poolt aastatel 2019–2022 vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti kokkuvõte sellest, kuidas Portugal on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Kõnealuse analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega. Samuti hinnati Portugali edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kestliku arengu eesmärkide saavutamisel. |
| --- | --- |

(11)

24. mail 2023 avaldas komisjon Portugali kohta 2023. aasta riigiaruande. Selles hinnati Portugali edusamme nõukogu poolt aastatel 2019–2022 vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti kokkuvõte sellest, kuidas Portugal on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Kõnealuse analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega. Samuti hinnati Portugali edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

| (12) | Komisjon tegi määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Portugali kohta põhjaliku analüüsi ja avaldas selle tulemused 24. mail 2023. Komisjon jõudis järeldusele, et Portugalis esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Suure erasektori, valitsemissektori ja välisvõlaga seotud haavatavus on küll vähenemas, kuid püsib endiselt. Pärast COVID-19 pandeemia puhkemisest tingitud ajutist katkestust hakkas era- ja valitsemissektori võla suhe SKPsse 2021. aastal taas vähenema ja peaks tänu majanduskasvule jätkuvalt vähenema. Kuigi need võla suhted SKPsse on praegu allpool pandeemiaeelset taset, on need endiselt kõrgel tasemel. Selgelt negatiivne rahvusvaheline netoinvesteerimispositsioon paranes samuti, nii enne kui ka pärast COVID-19 pandeemiat, ning välisvõlg peaks veelgi vähenema. Seda toetab jätkuv majanduskasv, hoolimata mõningasest aeglustumisest 2023. aastal. Väike jooksevkonto puudujääk suurenes 2022. aastal veidi, peegeldades kõrgemaid energiahindu, kuid olukorra halvenemist leevendas ekspordi, eelkõige turismiekspordi jätkuv ja märgatav taastumine. Prognooside kohaselt peaksid energiahindade jätkuv kahanemine, turismiekspordi jätkuv kasv ning käimasolev energiatõhususe ja taastuvate energiaallikate toetamise poliitika jooksevkontot tasakaalustama ja rahvusvahelise netoinvesteerimispositsiooni kohandamist toetama. Eluasemehinnad on mitu aastat jõudsalt kasvanud, viivislaenude maht aga vähenes jätkuvalt juba niigi mõõdukalt tasemelt. Haavatavuse edasist vähenemist võib takistada finantstingimuste karmistamise ja ebakindla väliskeskkonna mõju ning nende võimalik mõju majanduskasvule. Poliitiliselt on tehtud edusamme, pöörates erilist tähelepanu taaste- ja vastupidavuskavale, ning taaste- ja vastupidavuskava jätkuv rakendamine peaks olukorda veelgi parandama. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon tegi määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Portugali kohta põhjaliku analüüsi ja avaldas selle tulemused 24. mail 2023. Komisjon jõudis järeldusele, et Portugalis esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Suure erasektori, valitsemissektori ja välisvõlaga seotud haavatavus on küll vähenemas, kuid püsib endiselt. Pärast COVID-19 pandeemia puhkemisest tingitud ajutist katkestust hakkas era- ja valitsemissektori võla suhe SKPsse 2021. aastal taas vähenema ja peaks tänu majanduskasvule jätkuvalt vähenema. Kuigi need võla suhted SKPsse on praegu allpool pandeemiaeelset taset, on need endiselt kõrgel tasemel. Selgelt negatiivne rahvusvaheline netoinvesteerimispositsioon paranes samuti, nii enne kui ka pärast COVID-19 pandeemiat, ning välisvõlg peaks veelgi vähenema. Seda toetab jätkuv majanduskasv, hoolimata mõningasest aeglustumisest 2023. aastal. Väike jooksevkonto puudujääk suurenes 2022. aastal veidi, peegeldades kõrgemaid energiahindu, kuid olukorra halvenemist leevendas ekspordi, eelkõige turismiekspordi jätkuv ja märgatav taastumine. Prognooside kohaselt peaksid energiahindade jätkuv kahanemine, turismiekspordi jätkuv kasv ning käimasolev energiatõhususe ja taastuvate energiaallikate toetamise poliitika jooksevkontot tasakaalustama ja rahvusvahelise netoinvesteerimispositsiooni kohandamist toetama. Eluasemehinnad on mitu aastat jõudsalt kasvanud, viivislaenude maht aga vähenes jätkuvalt juba niigi mõõdukalt tasemelt. Haavatavuse edasist vähenemist võib takistada finantstingimuste karmistamise ja ebakindla väliskeskkonna mõju ning nende võimalik mõju majanduskasvule. Poliitiliselt on tehtud edusamme, pöörates erilist tähelepanu taaste- ja vastupidavuskavale, ning taaste- ja vastupidavuskava jätkuv rakendamine peaks olukorda veelgi parandama.

| (13) | Eurostati kinnitatud andmete kohaselt vähenes Portugali valitsemissektori eelarvepuudujääk 2,9 %-lt SKPst 2021. aastal 0,4 %-le SKPst 2022. aastal, samas kui valitsemissektori võlg vähenes 125,4 %-lt SKPst 2021. aasta lõpus 113,9 %-le SKPst 2022. aasta lõpus. |
| --- | --- |

(13)

Eurostati kinnitatud andmete kohaselt vähenes Portugali valitsemissektori eelarvepuudujääk 2,9 %-lt SKPst 2021. aastal 0,4 %-le SKPst 2022. aastal, samas kui valitsemissektori võlg vähenes 125,4 %-lt SKPst 2021. aasta lõpus 113,9 %-le SKPst 2022. aasta lõpus.

| (14) | Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud eelarvepoliitilised meetmed, mis on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. 2022. aastal hõlmasid sellised tulusid vähendavad eelarvepoliitilised meetmed üldist kütusemaksu vähendamist ja kütusemaksu CO2-komponendi ajakohastuse külmutamist, samas kui sellised kulusid suurendavad eelarvepoliitilised meetmed hõlmasid ühekordset toetust, mida maksti 2022. aasta oktoobris eri elanikkonnarühmadele, nagu pensionärid, töötajad, lapsed ja noored, kindlasummalisi makseid madala sissetulekuga leibkondadele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ning eraldist riiklikule elektrisüsteemile võrgutasude vähendamiseks. Komisjoni hinnangul oli kõnealuste meetmete eelarveline netokulu 2022. aastal 2,0 % SKPst. Samal ajal vähenesid COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete hinnangulised kulud 2,0 %-lt SKPst 2021. aastal 0,8 %-le SKPst 2022. aastal. |
| --- | --- |

(14)

Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud eelarvepoliitilised meetmed, mis on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. 2022. aastal hõlmasid sellised tulusid vähendavad eelarvepoliitilised meetmed üldist kütusemaksu vähendamist ja kütusemaksu CO2-komponendi ajakohastuse külmutamist, samas kui sellised kulusid suurendavad eelarvepoliitilised meetmed hõlmasid ühekordset toetust, mida maksti 2022. aasta oktoobris eri elanikkonnarühmadele, nagu pensionärid, töötajad, lapsed ja noored, kindlasummalisi makseid madala sissetulekuga leibkondadele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ning eraldist riiklikule elektrisüsteemile võrgutasude vähendamiseks. Komisjoni hinnangul oli kõnealuste meetmete eelarveline netokulu 2022. aastal 2,0 % SKPst. Samal ajal vähenesid COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete hinnangulised kulud 2,0 %-lt SKPst 2021. aastal 0,8 %-le SKPst 2022. aastal.

| (15) | 18. juunil 2021 soovitas nõukogu Portugalil (7) kasutada 2022. aastal rahastut, et rahastada majanduse taastumist toetavaid lisainvesteeringuid, järgides samal ajal konservatiivset eelarvepoliitikat. Lisaks soovitas nõukogu Portugalil säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud ja piirata riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasvu. |
| --- | --- |

(15)

18. juunil 2021 soovitas nõukogu Portugalil (7) kasutada 2022. aastal rahastut, et rahastada majanduse taastumist toetavaid lisainvesteeringuid, järgides samal ajal konservatiivset eelarvepoliitikat. Lisaks soovitas nõukogu Portugalil säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud ja piirata riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasvu.

| (16) | Komisjoni hinnangul oli eelarvepoliitika (8) 2022. aastal toetav (‒ 1,5 % SKPst). Nagu nõukogu soovitas, jätkas Portugal majanduse taastamise toetamist rahastust rahastatavate investeeringutega. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatud kulude maht oli 2022. aastal 1,2 % SKPst (2021. aastal 1,7 % SKPst). Kulude vähenemine 2022. aastal oli tingitud muudest liidu vahenditest rahastatud kulude vähenemisest, samal ajal kui rahastust rahastatud kulud aastatel 2021–2022 kasvasid. Riiklikult rahastatavad investeeringud andsid eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,1 protsendipunkti (9). Seega ei säilitanud Portugali riiklikult rahastatavaid investeeringuid, kuigi nõukogu oli seda soovitanud. Samal ajal andis riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 1,9 protsendipunkti. See märkimisväärne ekspansiivne panus hõlmas energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmete täiendavat mõju (täiendav eelarveline netokulu 2,0 % SKPst). Seega piiras Portugal piisavalt riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasvu. |
| --- | --- |

(16)

Komisjoni hinnangul oli eelarvepoliitika (8) 2022. aastal toetav (‒ 1,5 % SKPst). Nagu nõukogu soovitas, jätkas Portugal majanduse taastamise toetamist rahastust rahastatavate investeeringutega. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatud kulude maht oli 2022. aastal 1,2 % SKPst (2021. aastal 1,7 % SKPst). Kulude vähenemine 2022. aastal oli tingitud muudest liidu vahenditest rahastatud kulude vähenemisest, samal ajal kui rahastust rahastatud kulud aastatel 2021–2022 kasvasid. Riiklikult rahastatavad investeeringud andsid eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,1 protsendipunkti (9). Seega ei säilitanud Portugali riiklikult rahastatavaid investeeringuid, kuigi nõukogu oli seda soovitanud. Samal ajal andis riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 1,9 protsendipunkti. See märkimisväärne ekspansiivne panus hõlmas energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmete täiendavat mõju (täiendav eelarveline netokulu 2,0 % SKPst). Seega piiras Portugal piisavalt riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasvu.

| (17) | 2023. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2023. aastal konservatiivne ja pärast seda kooskõlas komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis märgituga. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2023. aastal 1,8 % ja 2024. aastal 2,0 %. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv 2023. aastal suurem (2,4 %) ja 2024. aastal mõnevõrra väiksem (1,8 %). Erinevus on seletatav netoekspordi suurema panusega kasvu komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, samal ajal kui valitsus prognoosib suuremat investeeringute kasvu nii 2023. kui ka 2024. aastal. |
| --- | --- |

(17)

2023. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2023. aastal konservatiivne ja pärast seda kooskõlas komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis märgituga. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2023. aastal 1,8 % ja 2024. aastal 2,0 %. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv 2023. aastal suurem (2,4 %) ja 2024. aastal mõnevõrra väiksem (1,8 %). Erinevus on seletatav netoekspordi suurema panusega kasvu komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, samal ajal kui valitsus prognoosib suuremat investeeringute kasvu nii 2023. kui ka 2024. aastal.

| (18) | Valitsus prognoosib oma 2023. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk jääb 2023. aastal tasemele 0,4 % SKPst. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 113,9 %-lt SKPst 2022. aasta lõpus 107,5 %-le SKPst 2023. aasta lõpus. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarvepuudujääk 2023. aastal 0,1 % SKPst. See on väiksem kui 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud eelarvepuudujääk, mis on peamiselt tingitud komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis prognoositud suuremast tulust, mis tuleneb nii kaudsetest kui ka otsestest maksudest. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2023. aasta lõpus madalam (106,2 %). Erinevus tuleneb peamiselt komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis prognoositud soodsamast võlga vähendavast majanduskasvu ja intressimäära erinevusest. |
| --- | --- |

(18)

Valitsus prognoosib oma 2023. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk jääb 2023. aastal tasemele 0,4 % SKPst. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 113,9 %-lt SKPst 2022. aasta lõpus 107,5 %-le SKPst 2023. aasta lõpus. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarvepuudujääk 2023. aastal 0,1 % SKPst. See on väiksem kui 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud eelarvepuudujääk, mis on peamiselt tingitud komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis prognoositud suuremast tulust, mis tuleneb nii kaudsetest kui ka otsestest maksudest. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2023. aasta lõpus madalam (106,2 %). Erinevus tuleneb peamiselt komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis prognoositud soodsamast võlga vähendavast majanduskasvu ja intressimäära erinevusest.

| (19) | 2023. aastal peaksid valitsemissektori eelarvepositsiooni jätkuvalt mõjutama eelarvepoliitilised meetmed, mida on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. Need koosnevad 2022. aastast pikendatud meetmetest, eelkõige kindlasummalistest maksetest madala sissetulekuga leibkondadele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, kütusemaksu üldisest vähendamisest ja kütusemaksu CO2-komponendi ajakohastuse külmutamisest, ning meetmetest, millest teatati juba 2022. aastal, kuid mis mõjutavad valitsemissektori eelarvepositsiooni 2023. aastal, näiteks eraldis, et toetada kogu aasta vältel kehtima jäävat üleminekukorda ettevõtete poolt makstavate gaasihindade stabiliseerimiseks. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on toetusmeetmete eelarveline netokulu 2023. aastal 0,8 % SKPst (10). Enamik 2023. aasta meetmeid ei näi olevat suunatud kõige haavatavamatele leibkondadele või ettevõtetele ega säilita täielikult hinnasignaali energianõudluse vähendamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks. Seepärast moodustavad suunatud toetusmeetmed, mida võetakse arvesse nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovituse (11) järgimise hindamisel, komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt 2023. aastal 0,3 % SKPst (võrreldes 1 %ga SKPst 2022. aastal). Lisaks peaks 2023. aasta valitsemissektori eelarvepositsioon paranema tänu COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete järkjärgulisele kaotamisele, hinnangute kohaselt mahus 0,8 % SKPst. |
| --- | --- |

(19)

2023. aastal peaksid valitsemissektori eelarvepositsiooni jätkuvalt mõjutama eelarvepoliitilised meetmed, mida on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. Need koosnevad 2022. aastast pikendatud meetmetest, eelkõige kindlasummalistest maksetest madala sissetulekuga leibkondadele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, kütusemaksu üldisest vähendamisest ja kütusemaksu CO2-komponendi ajakohastuse külmutamisest, ning meetmetest, millest teatati juba 2022. aastal, kuid mis mõjutavad valitsemissektori eelarvepositsiooni 2023. aastal, näiteks eraldis, et toetada kogu aasta vältel kehtima jäävat üleminekukorda ettevõtete poolt makstavate gaasihindade stabiliseerimiseks. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on toetusmeetmete eelarveline netokulu 2023. aastal 0,8 % SKPst (10). Enamik 2023. aasta meetmeid ei näi olevat suunatud kõige haavatavamatele leibkondadele või ettevõtetele ega säilita täielikult hinnasignaali energianõudluse vähendamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks. Seepärast moodustavad suunatud toetusmeetmed, mida võetakse arvesse nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovituse (11) järgimise hindamisel, komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt 2023. aastal 0,3 % SKPst (võrreldes 1 %ga SKPst 2022. aastal). Lisaks peaks 2023. aasta valitsemissektori eelarvepositsioon paranema tänu COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete järkjärgulisele kaotamisele, hinnangute kohaselt mahus 0,8 % SKPst.

| (20) | Oma 12. juuli 2022. aasta soovituses soovitas nõukogu Portugalil tagada 2023. aastal konservatiivse eelarvepoliitika, eelkõige piirates riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasvu nii, et see oleks allpool keskpika perioodi potentsiaalset SKP kasvu, (12) võttes arvesse jätkuvat ajutist ja sihipärast toetust leibkondadele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Samal ajal peaks Portugal olema valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Samuti soovitati Portugalil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades rahastut ning muid liidu vahendeid. |
| --- | --- |

(20)

Oma 12. juuli 2022. aasta soovituses soovitas nõukogu Portugalil tagada 2023. aastal konservatiivse eelarvepoliitika, eelkõige piirates riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasvu nii, et see oleks allpool keskpika perioodi potentsiaalset SKP kasvu, (12) võttes arvesse jätkuvat ajutist ja sihipärast toetust leibkondadele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Samal ajal peaks Portugal olema valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Samuti soovitati Portugalil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades rahastut ning muid liidu vahendeid.

| (21) | Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika 2023. aastal kiire inflatsiooni tingimustes ekspansiivne (‒ 0,7 % SKPst). See järgneb 2022. aasta ekspansiivsele eelarvepoliitikale (‒ 1,5 % SKPst). Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) peaks andma 2023. aastal eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,3 protsendipunkti. Seega on riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude prognoositud kasv nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitusega kooskõlas. Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude prognoositav pärssiv panus on peamiselt tingitud energiahindade tõusu tõttu leibkondade ja ettevõtete toetamiseks võetud (suunatud ja üldiste) toetusmeetmete kulude vähenemisest (1,1 protsendipunkti SKPst). Peamised riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasvu tõukejõud (ilma uute tulumeetmeteta) on pidev surve avaliku sektori jooksvatele kuludele, sh avaliku sektori palkadele ja pensionidele, mis on eelkõige tingitud avaliku sektori palkade pidevast tõusust ja kaalutlusõigusel põhinevatest pensionitõusudest. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulude maht on prognoosi kohaselt 2023. aastal 2,2 % SKPst, samas kui riiklikult rahastatavad investeeringud annavad prognoosi kohaselt eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,3 protsendipunkti (13). Seega kavatseb Portugal rahastada investeeringuid rahastust ja muudest liidu vahenditest ning säilitab prognoosi kohaselt riiklikult rahastatavad investeeringud (14). Portugal kavatseb rahastada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, muu hulgas tööstuse CO2 heite vähendamise projektide, taastuvallikatest toodetud vesiniku ja muude gaaside tootmise ning koolide digiülemineku kaudu, mida osaliselt rahastatakse rahastust ning muudest liidu vahenditest. |
| --- | --- |

(21)

Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika 2023. aastal kiire inflatsiooni tingimustes ekspansiivne (‒ 0,7 % SKPst). See järgneb 2022. aasta ekspansiivsele eelarvepoliitikale (‒ 1,5 % SKPst). Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) peaks andma 2023. aastal eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,3 protsendipunkti. Seega on riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude prognoositud kasv nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitusega kooskõlas. Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude prognoositav pärssiv panus on peamiselt tingitud energiahindade tõusu tõttu leibkondade ja ettevõtete toetamiseks võetud (suunatud ja üldiste) toetusmeetmete kulude vähenemisest (1,1 protsendipunkti SKPst). Peamised riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasvu tõukejõud (ilma uute tulumeetmeteta) on pidev surve avaliku sektori jooksvatele kuludele, sh avaliku sektori palkadele ja pensionidele, mis on eelkõige tingitud avaliku sektori palkade pidevast tõusust ja kaalutlusõigusel põhinevatest pensionitõusudest. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulude maht on prognoosi kohaselt 2023. aastal 2,2 % SKPst, samas kui riiklikult rahastatavad investeeringud annavad prognoosi kohaselt eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,3 protsendipunkti (13). Seega kavatseb Portugal rahastada investeeringuid rahastust ja muudest liidu vahenditest ning säilitab prognoosi kohaselt riiklikult rahastatavad investeeringud (14). Portugal kavatseb rahastada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, muu hulgas tööstuse CO2 heite vähendamise projektide, taastuvallikatest toodetud vesiniku ja muude gaaside tootmise ning koolide digiülemineku kaudu, mida osaliselt rahastatakse rahastust ning muudest liidu vahenditest.

| (22) | 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk 2024. aastal vähenema 0,2 %-le SKPst. Vähenemine 2024. aastal kajastab peamiselt jooksvate kulude kavandatud piiramist, eelkõige vahetarbimise ning töötajatele makstavate hüvitiste ja subsiidiumide osas, ning püsivat kasvu tulude poolel. Vastavalt 2023. aasta stabiilsusprogrammile prognoositakse, et valitsemissektori võla suhe SKPsse väheneb 2024. aasta lõpuks 103,0 %-le. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk moodustab 2024. aastal 0,1 % SKPst. See on 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud puudujäägist veidi väiksem, mis on peamiselt tingitud komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis prognoositud suuremast tulude kasvust, eelkõige maksude osas. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2024. aasta lõpus sarnane (103,1 %). |
| --- | --- |

(22)

2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk 2024. aastal vähenema 0,2 %-le SKPst. Vähenemine 2024. aastal kajastab peamiselt jooksvate kulude kavandatud piiramist, eelkõige vahetarbimise ning töötajatele makstavate hüvitiste ja subsiidiumide osas, ning püsivat kasvu tulude poolel. Vastavalt 2023. aasta stabiilsusprogrammile prognoositakse, et valitsemissektori võla suhe SKPsse väheneb 2024. aasta lõpuks 103,0 %-le. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk moodustab 2024. aastal 0,1 % SKPst. See on 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud puudujäägist veidi väiksem, mis on peamiselt tingitud komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis prognoositud suuremast tulude kasvust, eelkõige maksude osas. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2024. aasta lõpus sarnane (103,1 %).

| (23) | 2023. aasta stabiilsusprogramm ei sisalda teavet energiatoetusmeetmete järkjärgulise kaotamise kohta 2024. aastal. Komisjon eeldab praegu energiatoetusmeetmete täielikku järkjärgulist kaotamist 2024. aastal. See sõltub eeldusest, et energiahinnad ei tõuse uuesti. |
| --- | --- |

(23)

2023. aasta stabiilsusprogramm ei sisalda teavet energiatoetusmeetmete järkjärgulise kaotamise kohta 2024. aastal. Komisjon eeldab praegu energiatoetusmeetmete täielikku järkjärgulist kaotamist 2024. aastal. See sõltub eeldusest, et energiahinnad ei tõuse uuesti.

| (24) | Määrusega (EÜ) nr 1466/97 on seatud struktuurse eelarvepositsiooni iga-aastase parandamise sihtmärgiks 0,5 % SKPst, (15) et liikuda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas. Võttes arvesse riigi rahanduse jätkusuutlikkuse kaalutlusi, oleks komisjoni hinnangul asjakohane parandada struktuurset eelarvepositsiooni 2024. aastal vähemalt 0,3 % SKPst. Sellise paranemise tagamiseks ning kooskõlas komisjoni metoodikaga ei tohiks riiklikult rahastatavate esmaste netokulude (16) kasv 2024. aastal ületada 1,8 %, nagu on kajastatud käesolevas soovituses. Samal ajal tuleks ülejäänud energiatoetusmeetmed (komisjoni praeguse hinnangu kohaselt 0,8 % SKPst 2023. aastal) sõltuvalt energiaturu suundumustest 2023. aastal järk-järgult kaotada, alustades kõige vähem suunatud meetmetest, ning sellest tulenevat kokkuhoidu tuleks kasutada valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamiseks. |
| --- | --- |

(24)

Määrusega (EÜ) nr 1466/97 on seatud struktuurse eelarvepositsiooni iga-aastase parandamise sihtmärgiks 0,5 % SKPst, (15) et liikuda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas. Võttes arvesse riigi rahanduse jätkusuutlikkuse kaalutlusi, oleks komisjoni hinnangul asjakohane parandada struktuurset eelarvepositsiooni 2024. aastal vähemalt 0,3 % SKPst. Sellise paranemise tagamiseks ning kooskõlas komisjoni metoodikaga ei tohiks riiklikult rahastatavate esmaste netokulude (16) kasv 2024. aastal ületada 1,8 %, nagu on kajastatud käesolevas soovituses. Samal ajal tuleks ülejäänud energiatoetusmeetmed (komisjoni praeguse hinnangu kohaselt 0,8 % SKPst 2023. aastal) sõltuvalt energiaturu suundumustest 2023. aastal järk-järgult kaotada, alustades kõige vähem suunatud meetmetest, ning sellest tulenevat kokkuhoidu tuleks kasutada valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamiseks.

| (25) | Eeldades, et poliitikat ei muudeta, prognoositakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et riiklikult rahastatavad esmased netokulud kasvavad 2024. aastal 2,8 %, mis on soovitatud kasvumäärast rohkem. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis esitatud kohandus on väiksem kui energiatoetusmeetmete täielikust järkjärgulisest kaotamisest tulenev kokkuhoid. See on tingitud meetmetest, millel on prognoositav püsiv kulusid suurendav mõju, ning tulusid vähendavatest üksikisiku tulumaksu reformidest. |
| --- | --- |

(25)

Eeldades, et poliitikat ei muudeta, prognoositakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et riiklikult rahastatavad esmased netokulud kasvavad 2024. aastal 2,8 %, mis on soovitatud kasvumäärast rohkem. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis esitatud kohandus on väiksem kui energiatoetusmeetmete täielikust järkjärgulisest kaotamisest tulenev kokkuhoid. See on tingitud meetmetest, millel on prognoositav püsiv kulusid suurendav mõju, ning tulusid vähendavatest üksikisiku tulumaksu reformidest.

| (26) | 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaksid valitsemissektori investeeringud suurenema 3,2 %-lt SKPst 2023. aastal 3,4 %-le SKPst 2024. aastal. Suuremad investeeringud kajastavad suuremaid riiklikult rahastatavaid investeeringuid ja liidu rahastatavaid investeeringuid, seda eelkõige rahastu kaudu. 2023. aasta stabiilsusprogrammis osutatakse reformidele ja investeeringutele, mis peaksid aitama kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkusele ning kestlikule ja kaasavale majanduskasvule. Kõnealused reformid ja investeeringud hõlmavad meetmeid avaliku sektori finantsjuhtimise ajakohastamiseks ja lihtsustamiseks ning avaliku sektori finantsjuhtimise infosüsteemide ajakohastamiseks, nagu valitsemissektori eelarve täitmise ja rahastamise järelevalve mudeli väljatöötamine, riigi raamatupidamisüksuse töölerakendamine ning programmide eelarvestamise ja kulude läbivaatamise integreerimine korrapärasesse eelarveprotsessi; need meetmed on osa taaste- ja vastupidavuskavast. |
| --- | --- |

(26)

2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaksid valitsemissektori investeeringud suurenema 3,2 %-lt SKPst 2023. aastal 3,4 %-le SKPst 2024. aastal. Suuremad investeeringud kajastavad suuremaid riiklikult rahastatavaid investeeringuid ja liidu rahastatavaid investeeringuid, seda eelkõige rahastu kaudu. 2023. aasta stabiilsusprogrammis osutatakse reformidele ja investeeringutele, mis peaksid aitama kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkusele ning kestlikule ja kaasavale majanduskasvule. Kõnealused reformid ja investeeringud hõlmavad meetmeid avaliku sektori finantsjuhtimise ajakohastamiseks ja lihtsustamiseks ning avaliku sektori finantsjuhtimise infosüsteemide ajakohastamiseks, nagu valitsemissektori eelarve täitmise ja rahastamise järelevalve mudeli väljatöötamine, riigi raamatupidamisüksuse töölerakendamine ning programmide eelarvestamise ja kulude läbivaatamise integreerimine korrapärasesse eelarveprotsessi; need meetmed on osa taaste- ja vastupidavuskavast.

| (27) | 2023. aasta stabiilsusprogrammis on esitatud keskpika perioodi eelarvekava aastani 2027. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk 2025. aastal järk-järgult vähenema 0,1 %-le SKPst, saavutama 2026. aastal tasakaalustatud eelarvepositsiooni ja seejärel 2027. aastal väikese ülejäägi (0,1 % SKPst). Valitsemissektori eelarvepuudujääk peaks seega jääma programmiperioodi jooksul alla 3 % SKPst. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 103,0 %-lt SKPst 2024. aasta lõpus 92,0 %-le SKPst 2027. aasta lõpuks. Riigi rahanduse majanduskasvu soodustavam struktuur nii riigieelarve tulude kui ka kulude poolel tugevdaks Portugali riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, parandades samal ajal ettevõtluskeskkonda ning aidates kaasa kestlikule ja kaasavale majanduskasvule. Portugali maksusüsteemis kasutatakse laialdaselt maksusoodustusi – üle 500 maksusoodustuse jaguneb rohkem kui 60 õigusakti vahel. See muudab süsteemi keerukaks ja vähendab läbipaistvust, põhjustades samal ajal saamata jäänud tulu. Olemasolevate maksusoodustuste kulutõhususele oleks kasulik, kui süsteemi süstemaatiliselt jälgitaks ja hinnataks, mis võimaldaks valdkonnas märkimisväärseid täiustusi teha. Lisaks muudavad äriühingu tulumaksu süsteemi keeruliseks riiklikud ja kohalikud lisamaksud, mis tekitab täiendavat koormust nii maksuhalduritele kui ka ettevõtjatele. Portugali tulude haldamise tõhusust võiks suurendada, et soodustada vabatahtlikku maksukuulekust, aidates samal ajal vähendada maksudest kõrvalehoidmist ja pettust. Maksude kogumise halduskulud on suured ja on viimastel aastatel veelgi kasvanud (2018.–2020. aastal ligikaudu 5 %). Samal ajal näib Portugalis maksude maksmiseks kuluv aeg olevat pikem kui teistes liikmesriikides. Niigi suured maksuvõlad suurenesid jätkuvalt (2020. aasta lõpuks moodustasid need 45,9 % kogutulust, mis on tublisti üle liidu keskmise). |
| --- | --- |

(27)

2023. aasta stabiilsusprogrammis on esitatud keskpika perioodi eelarvekava aastani 2027. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk 2025. aastal järk-järgult vähenema 0,1 %-le SKPst, saavutama 2026. aastal tasakaalustatud eelarvepositsiooni ja seejärel 2027. aastal väikese ülejäägi (0,1 % SKPst). Valitsemissektori eelarvepuudujääk peaks seega jääma programmiperioodi jooksul alla 3 % SKPst. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 103,0 %-lt SKPst 2024. aasta lõpus 92,0 %-le SKPst 2027. aasta lõpuks. Riigi rahanduse majanduskasvu soodustavam struktuur nii riigieelarve tulude kui ka kulude poolel tugevdaks Portugali riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, parandades samal ajal ettevõtluskeskkonda ning aidates kaasa kestlikule ja kaasavale majanduskasvule. Portugali maksusüsteemis kasutatakse laialdaselt maksusoodustusi – üle 500 maksusoodustuse jaguneb rohkem kui 60 õigusakti vahel. See muudab süsteemi keerukaks ja vähendab läbipaistvust, põhjustades samal ajal saamata jäänud tulu. Olemasolevate maksusoodustuste kulutõhususele oleks kasulik, kui süsteemi süstemaatiliselt jälgitaks ja hinnataks, mis võimaldaks valdkonnas märkimisväärseid täiustusi teha. Lisaks muudavad äriühingu tulumaksu süsteemi keeruliseks riiklikud ja kohalikud lisamaksud, mis tekitab täiendavat koormust nii maksuhalduritele kui ka ettevõtjatele. Portugali tulude haldamise tõhusust võiks suurendada, et soodustada vabatahtlikku maksukuulekust, aidates samal ajal vähendada maksudest kõrvalehoidmist ja pettust. Maksude kogumise halduskulud on suured ja on viimastel aastatel veelgi kasvanud (2018.–2020. aastal ligikaudu 5 %). Samal ajal näib Portugalis maksude maksmiseks kuluv aeg olevat pikem kui teistes liikmesriikides. Niigi suured maksuvõlad suurenesid jätkuvalt (2020. aasta lõpuks moodustasid need 45,9 % kogutulust, mis on tublisti üle liidu keskmise).

| (28) | Portugali sotsiaalkaitsesüsteemi puhul on sotsiaaltoetuste suutlikkus vaesust vähendada väike ja vähenes 2021. aastal veelgi ning vaesuse ohus olevate inimeste osakaalu kasv oli üks liidu suurimaid (2,4 protsendipunkti), samal ajal kui enamikus liikmesriikides valitses stabiilsus. Miinimumsissetulek on endiselt ebapiisav ja jääb oluliselt allapoole vaesuspiiri. Need arvud seavad kahtluse alla Portugali suutlikkuse saavutada Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskavas sätestatud vaesuse vähendamise eesmärgid. Samal ajal on sotsiaalkaitsesüsteem endiselt keeruline, kuna eri liiki sotsiaaltoetused näivad teenivat sarnaseid eesmärke. Sellest tulenev keerukus ja killustatus tingib suhteliselt madala kasutusmäära ja puuduliku keskendumise neile, kes kõige enam abi vajavad, mis kahjustab sotsiaaltoetuste katvust ja lõppkokkuvõttes ka nende piisavust. Olemasolevate toetuste lihtsustamine koos vaesuse vastu võitlemise riikliku strateegia õigeaegse rakendamisega suurendab Portugali suutlikkust tulla toime tulevaste sotsiaalsete probleemidega. |
| --- | --- |

(28)

Portugali sotsiaalkaitsesüsteemi puhul on sotsiaaltoetuste suutlikkus vaesust vähendada väike ja vähenes 2021. aastal veelgi ning vaesuse ohus olevate inimeste osakaalu kasv oli üks liidu suurimaid (2,4 protsendipunkti), samal ajal kui enamikus liikmesriikides valitses stabiilsus. Miinimumsissetulek on endiselt ebapiisav ja jääb oluliselt allapoole vaesuspiiri. Need arvud seavad kahtluse alla Portugali suutlikkuse saavutada Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskavas sätestatud vaesuse vähendamise eesmärgid. Samal ajal on sotsiaalkaitsesüsteem endiselt keeruline, kuna eri liiki sotsiaaltoetused näivad teenivat sarnaseid eesmärke. Sellest tulenev keerukus ja killustatus tingib suhteliselt madala kasutusmäära ja puuduliku keskendumise neile, kes kõige enam abi vajavad, mis kahjustab sotsiaaltoetuste katvust ja lõppkokkuvõttes ka nende piisavust. Olemasolevate toetuste lihtsustamine koos vaesuse vastu võitlemise riikliku strateegia õigeaegse rakendamisega suurendab Portugali suutlikkust tulla toime tulevaste sotsiaalsete probleemidega.

| (29) | Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks. Portugali taaste- ja vastupidavuskava rakendamine käib, kuid esineb mõningane viivituste oht. Portugal esitas kaks maksetaotlust, mis vastavad taaste- ja vastupidavuskava 58 eesmärgile ja sihile ning mille alusel maksti välja kokku 2,98 miljardit eurot. Portugali taaste- ja vastupidavuskava on ambitsioonikas ja keerukas. Viivituste ohu minimeerimiseks on oluline kava tugev juhtimine ja pidev järelevalve. Uue REPowerEU peatüki lisamine taaste- ja vastupidavuskavasse võimaldab rahastada täiendavaid reforme ja investeeringuid, et toetada Portugali strateegilisi eesmärke energia ja rohepöörde vallas. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline ja tulemuslik kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest. 26. mail 2023 esitas Portugal oma kava muudatuse, mis sisaldab uusi meetmeid ja REPowerEU peatükki ning milles võetakse arvesse suurendatud maksimaalset rahalist toetust (17). Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 14 lõikele 6 esitas Portugal ka taotluse rahastust täiendava laenutoetuse saamiseks. |
| --- | --- |

(29)

Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks. Portugali taaste- ja vastupidavuskava rakendamine käib, kuid esineb mõningane viivituste oht. Portugal esitas kaks maksetaotlust, mis vastavad taaste- ja vastupidavuskava 58 eesmärgile ja sihile ning mille alusel maksti välja kokku 2,98 miljardit eurot. Portugali taaste- ja vastupidavuskava on ambitsioonikas ja keerukas. Viivituste ohu minimeerimiseks on oluline kava tugev juhtimine ja pidev järelevalve. Uue REPowerEU peatüki lisamine taaste- ja vastupidavuskavasse võimaldab rahastada täiendavaid reforme ja investeeringuid, et toetada Portugali strateegilisi eesmärke energia ja rohepöörde vallas. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline ja tulemuslik kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest. 26. mail 2023 esitas Portugal oma kava muudatuse, mis sisaldab uusi meetmeid ja REPowerEU peatükki ning milles võetakse arvesse suurendatud maksimaalset rahalist toetust (17). Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 14 lõikele 6 esitas Portugal ka taotluse rahastust täiendava laenutoetuse saamiseks.

| (30) | Komisjon kiitis 2022. aastal heaks kõik Portugali ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid. Ühtekuuluvuspoliitika programmide kiire rakendamine vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga, sealhulgas REPowerEU peatükiga, on esmatähtis, et viia Portugalis ellu rohe- ja digipööre, suurendada majanduslikku ja sotsiaalset vastupidavust ning tagada tasakaalustatud territoriaalne areng. |
| --- | --- |

(30)

Komisjon kiitis 2022. aastal heaks kõik Portugali ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid. Ühtekuuluvuspoliitika programmide kiire rakendamine vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga, sealhulgas REPowerEU peatükiga, on esmatähtis, et viia Portugalis ellu rohe- ja digipööre, suurendada majanduslikku ja sotsiaalset vastupidavust ning tagada tasakaalustatud territoriaalne areng.

| (31) | Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas ning ühtekuuluvuspoliitika programmides käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Portugal silmitsi mitmete muude probleemidega, mis on seotud ringmajanduse, energia ja rohepöördega. |
| --- | --- |

(31)

Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas ning ühtekuuluvuspoliitika programmides käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Portugal silmitsi mitmete muude probleemidega, mis on seotud ringmajanduse, energia ja rohepöördega.

| (32) | Portugal jääb liidu keskmisele tublisti alla ringmajanduse poole liikumisel ning tööstuse ressursitootlikkuse ja jäätmekäitluse näitajate poolest, kusjuures piirkondlikud erinevused on märkimisväärsed. Keskmine olmejäätmete ringlussevõtu määr on eriti madal (2021. aastal 30,5 %, mis on kaugel liidu eesmärgist 50 % aastaks 2020) ja piirkonniti erinev. Selleks et saavutada liidu järgmise aastakümne eesmärgid, sealhulgas eesmärk võtta 2025. aastaks ringlusse 55 % olmejäätmetest, on vaja teha märkimisväärseid jõupingutusi. Olukorda on vaja parandada jäätmetekke vältimise ja minimeerimise ning jäätmete sorteerimise, korduskasutamise ja ringlussevõtu suurendamise vallas, kooskõlas jäätmehierarhia ülemiste astmetega, vältides seeläbi jäätmete prügilasse ladestamist ja põletamist, ning ringlussevõtu- ja käitlusrajatiste ajakohastamise vallas. Näited selle kohta, kuidas neid eesmärke paremini saavutada, on prügila- ja põletustasude suurendamine, jäätmejääkide maksu kehtestamine ja maksude tõstmine omavalitsustele, kes ei täida ringlussevõtu eesmärke. Lisaks võiks protsessi kiirendada jäätmete liigiti kogumise laiendamise, jäätmete kogusest sõltuva tasu ja pandipakendisüsteemide edasiarendamise ning laiendatud tootjavastutuse abil. |
| --- | --- |

(32)

Portugal jääb liidu keskmisele tublisti alla ringmajanduse poole liikumisel ning tööstuse ressursitootlikkuse ja jäätmekäitluse näitajate poolest, kusjuures piirkondlikud erinevused on märkimisväärsed. Keskmine olmejäätmete ringlussevõtu määr on eriti madal (2021. aastal 30,5 %, mis on kaugel liidu eesmärgist 50 % aastaks 2020) ja piirkonniti erinev. Selleks et saavutada liidu järgmise aastakümne eesmärgid, sealhulgas eesmärk võtta 2025. aastaks ringlusse 55 % olmejäätmetest, on vaja teha märkimisväärseid jõupingutusi. Olukorda on vaja parandada jäätmetekke vältimise ja minimeerimise ning jäätmete sorteerimise, korduskasutamise ja ringlussevõtu suurendamise vallas, kooskõlas jäätmehierarhia ülemiste astmetega, vältides seeläbi jäätmete prügilasse ladestamist ja põletamist, ning ringlussevõtu- ja käitlusrajatiste ajakohastamise vallas. Näited selle kohta, kuidas neid eesmärke paremini saavutada, on prügila- ja põletustasude suurendamine, jäätmejääkide maksu kehtestamine ja maksude tõstmine omavalitsustele, kes ei täida ringlussevõtu eesmärke. Lisaks võiks protsessi kiirendada jäätmete liigiti kogumise laiendamise, jäätmete kogusest sõltuva tasu ja pandipakendisüsteemide edasiarendamise ning laiendatud tootjavastutuse abil.

| (33) | Hoolimata edusammudest, mida on tehtud muu hulgas energiakriisi kontekstis, sõltub Portugal endiselt suurel määral imporditud fossiilkütustest, kusjuures nafta ja gaas moodustasid 2021. aastal vastavalt 45 % ja 23 % energiaallikate jaotusest. Lisaks kujutab Portugali suur sõltuvus gaasist elektritootmises ohtu varustuskindlusele, eriti arvestades hüdroenergia nappust sagedasemate põudade tõttu. CO2 heite vähendamise kiirendamiseks võiks võtta veel mitmeid meetmeid, mis tuginevad Portugali taaste- ja vastupidavuskavas sisalduvatele reformidele ja investeeringutele ning lähevad neist kaugemale. Taastuvate energiaallikate kasutuselevõtu kiirendamiseks võiks Portugal võtta järelmeetmeid eelmisel aastal tehtud edusammudele lubade andmise menetluse lihtsustamisel, muu hulgas suurendades lubade andmisega tegelevate haldusasutuste suutlikkust, kiirendades taastuvenergia tootmise digipööret ja kehtestades avamere tuuleenergiale (mille potentsiaal on endiselt kasutamata) soodsama ruumilise planeerimise korra. Samuti oleks kasulik võtta täiendavaid meetmeid omatarbimise, sh katusele paigaldatavate päikesepaneelide ning taastuvenergiakogukondade edendamiseks. Taastuvenergiakogukondade arv on Portugalis endiselt väike, vaatamata selle kasvule, ning nende litsentsimist saaks lihtsustada ja luua stimuleerimiskavasid. |
| --- | --- |

(33)

Hoolimata edusammudest, mida on tehtud muu hulgas energiakriisi kontekstis, sõltub Portugal endiselt suurel määral imporditud fossiilkütustest, kusjuures nafta ja gaas moodustasid 2021. aastal vastavalt 45 % ja 23 % energiaallikate jaotusest. Lisaks kujutab Portugali suur sõltuvus gaasist elektritootmises ohtu varustuskindlusele, eriti arvestades hüdroenergia nappust sagedasemate põudade tõttu. CO2 heite vähendamise kiirendamiseks võiks võtta veel mitmeid meetmeid, mis tuginevad Portugali taaste- ja vastupidavuskavas sisalduvatele reformidele ja investeeringutele ning lähevad neist kaugemale. Taastuvate energiaallikate kasutuselevõtu kiirendamiseks võiks Portugal võtta järelmeetmeid eelmisel aastal tehtud edusammudele lubade andmise menetluse lihtsustamisel, muu hulgas suurendades lubade andmisega tegelevate haldusasutuste suutlikkust, kiirendades taastuvenergia tootmise digipööret ja kehtestades avamere tuuleenergiale (mille potentsiaal on endiselt kasutamata) soodsama ruumilise planeerimise korra. Samuti oleks kasulik võtta täiendavaid meetmeid omatarbimise, sh katusele paigaldatavate päikesepaneelide ning taastuvenergiakogukondade edendamiseks. Taastuvenergiakogukondade arv on Portugalis endiselt väike, vaatamata selle kasvule, ning nende litsentsimist saaks lihtsustada ja luua stimuleerimiskavasid.

| (34) | Kui integreeritakse rohkem taastuvaid energiaallikaid, on elektrivõrgu tasakaalu tagamiseks hädavajalik teha täiendavaid investeeringuid salvestus- ja võrguvõimsuse suurendamisse. Portugal saaks kasu energiaühenduste tugevdamisest, kuna ühendatuse tase Hispaaniaga on 2030. aasta eesmärkidega võrreldes endiselt madal. Põhi- ja jaotusvõrgu seisundit saaks parandada riigisisese võrgu tugevdamise, elektrienergia salvestamisse tehtavate lisainvesteeringute ja võrgu edasise digitaliseerimise abil. Nutiarvestite suhteliselt vähene kasutuselevõtt takistab detsentraliseeritud taastuvenergia tootmise süsteemi arendamist. Selleks et vähendada hoonete suurt sõltuvust fossiilkütustest ja vähendada energiatarbimist, peab Portugal suurendama oma jõupingutusi energiatõhususe valdkonnas rohkem, kui on sätestatud Portugali taaste- ja vastupidavuskavas ning ühtekuuluvuspoliitika programmides. Täiendavad meetmed peaksid aitama vähendada ka energiaostuvõimetute Portugali elanike suurt osakaalu. Põhjaliku renoveerimise stimuleerimiseks tehtavate jõupingutuste suurendamine, sh tehnilise abi andmine taotlejatele, võib kiirendada renoveerimisprojektide algatamist. Lisaks võiks Portugal saada kasu rahastamiskavade tugevdatud raamistikust, et võimendada erainvesteeringuid energiatõhusaks renoveerimiseks. Seda tehes võiks Portugal suunata rohkem toetustel põhinevaid vahendeid abi vajavatele leibkondadele. 2022. aasta augustist kuni 2023. aasta märtsini vähenes Portugali maagaasi tarbimine võrreldes eelneva viie aasta sama perioodi keskmise gaasitarbimisega 16 %, st rohkem, kui nõukogu määruses (EL) 2022/1369 (18) seatud vähendamiseesmärk 15 %. Portugal võiks jätkata jõupingutusi gaasinõudluse ajutiseks vähendamiseks kuni 31. märtsini 2024, vastavalt nõukogu määrusele (EL) 2023/706 (19). |
| --- | --- |

(34)

Kui integreeritakse rohkem taastuvaid energiaallikaid, on elektrivõrgu tasakaalu tagamiseks hädavajalik teha täiendavaid investeeringuid salvestus- ja võrguvõimsuse suurendamisse. Portugal saaks kasu energiaühenduste tugevdamisest, kuna ühendatuse tase Hispaaniaga on 2030. aasta eesmärkidega võrreldes endiselt madal. Põhi- ja jaotusvõrgu seisundit saaks parandada riigisisese võrgu tugevdamise, elektrienergia salvestamisse tehtavate lisainvesteeringute ja võrgu edasise digitaliseerimise abil. Nutiarvestite suhteliselt vähene kasutuselevõtt takistab detsentraliseeritud taastuvenergia tootmise süsteemi arendamist. Selleks et vähendada hoonete suurt sõltuvust fossiilkütustest ja vähendada energiatarbimist, peab Portugal suurendama oma jõupingutusi energiatõhususe valdkonnas rohkem, kui on sätestatud Portugali taaste- ja vastupidavuskavas ning ühtekuuluvuspoliitika programmides. Täiendavad meetmed peaksid aitama vähendada ka energiaostuvõimetute Portugali elanike suurt osakaalu. Põhjaliku renoveerimise stimuleerimiseks tehtavate jõupingutuste suurendamine, sh tehnilise abi andmine taotlejatele, võib kiirendada renoveerimisprojektide algatamist. Lisaks võiks Portugal saada kasu rahastamiskavade tugevdatud raamistikust, et võimendada erainvesteeringuid energiatõhusaks renoveerimiseks. Seda tehes võiks Portugal suunata rohkem toetustel põhinevaid vahendeid abi vajavatele leibkondadele. 2022. aasta augustist kuni 2023. aasta märtsini vähenes Portugali maagaasi tarbimine võrreldes eelneva viie aasta sama perioodi keskmise gaasitarbimisega 16 %, st rohkem, kui nõukogu määruses (EL) 2022/1369 (18) seatud vähendamiseesmärk 15 %. Portugal võiks jätkata jõupingutusi gaasinõudluse ajutiseks vähendamiseks kuni 31. märtsini 2024, vastavalt nõukogu määrusele (EL) 2023/706 (19).

| (35) | Tööjõu ja oskuste nappus rohepöörde jaoks olulistes sektorites ja kutsealadel, sealhulgas nullnetotehnoloogiate tootmine, kasutuselevõtt ja hooldamine, tekitab probleeme üleminekul nullnetomajandusele. Kvaliteetsed haridus- ja koolitussüsteemid, mis vastavad tööturu muutuvatele vajadustele, ning sihipärased täiend- ja ümberõppe meetmed on esmatähtsad, et vähendada oskuste nappust ning edendada töötajate kaasamist ja tööjõu ümberpaigutamist. Kasutamata tööjõupakkumise rakendamiseks peavad kõnealused meetmed olema kättesaadavad eelkõige rohepöördest enim mõjutatud üksikisikutele ning sektorites ja piirkondades. Portugal seisab silmitsi rohepöördeks vajalike oskuste nappusega, eelkõige ehitus- ja tootmissektoris. Portugal saaks kasu rohepöördega seotud oskuste täiendamise ja ümberõppe poliitika tugevdamisest. |
| --- | --- |

(35)

Tööjõu ja oskuste nappus rohepöörde jaoks olulistes sektorites ja kutsealadel, sealhulgas nullnetotehnoloogiate tootmine, kasutuselevõtt ja hooldamine, tekitab probleeme üleminekul nullnetomajandusele. Kvaliteetsed haridus- ja koolitussüsteemid, mis vastavad tööturu muutuvatele vajadustele, ning sihipärased täiend- ja ümberõppe meetmed on esmatähtsad, et vähendada oskuste nappust ning edendada töötajate kaasamist ja tööjõu ümberpaigutamist. Kasutamata tööjõupakkumise rakendamiseks peavad kõnealused meetmed olema kättesaadavad eelkõige rohepöördest enim mõjutatud üksikisikutele ning sektorites ja piirkondades. Portugal seisab silmitsi rohepöördeks vajalike oskuste nappusega, eelkõige ehitus- ja tootmissektoris. Portugal saaks kasu rohepöördega seotud oskuste täiendamise ja ümberõppe poliitika tugevdamisest.

| (36) | Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2023. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (20) kajastub esitatud soovituses 1. |
| --- | --- |

(36)

Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2023. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (20) kajastub esitatud soovituses 1.

| (37) | Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et i) tagada võla jätkusuutlikkus ja hoiduda 2023. aastal kogunõudluse laiapõhjalisest toetamisest, suunata paremini kõrgete energiahindade mõju leevendamiseks võetavaid eelarvemeetmeid ning kaaluda asjakohaseid viise toetuse lõpetamiseks, kui energiahinnasurve väheneb; ii) säilitada avaliku sektori investeeringute kõrge tase ja edendada erainvesteeringuid, et toetada rohe- ja digipööret; iii) toetada palgasuundumusi, mis leevendavad ostujõu vähenemist, piirates samal ajal teisest mõju inflatsioonile, tõhustada veelgi aktiivset tööturupoliitikat ja leevendada oskuste nappust; iv) parandada ettevõtluskeskkonda ja tagada, et ettevõtetele antav energiatoetus on kulutõhus, ajutine, suunatud elujõulistele ettevõtetele ja säilitab stiimulid rohepöördeks, ning v) säilitada makromajanduslik finantsstabiilsus ja jälgida riske, jätkates samal ajal tööd pangandusliidu väljakujundamiseks. Portugali puhul aitavad soovitused 1, 2 ja 4 rakendada esimest, teist ja kolmandat soovitust, mis on sätestatud 2023. aasta euroala käsitlevas soovituses. |
| --- | --- |

(37)

Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et i) tagada võla jätkusuutlikkus ja hoiduda 2023. aastal kogunõudluse laiapõhjalisest toetamisest, suunata paremini kõrgete energiahindade mõju leevendamiseks võetavaid eelarvemeetmeid ning kaaluda asjakohaseid viise toetuse lõpetamiseks, kui energiahinnasurve väheneb; ii) säilitada avaliku sektori investeeringute kõrge tase ja edendada erainvesteeringuid, et toetada rohe- ja digipööret; iii) toetada palgasuundumusi, mis leevendavad ostujõu vähenemist, piirates samal ajal teisest mõju inflatsioonile, tõhustada veelgi aktiivset tööturupoliitikat ja leevendada oskuste nappust; iv) parandada ettevõtluskeskkonda ja tagada, et ettevõtetele antav energiatoetus on kulutõhus, ajutine, suunatud elujõulistele ettevõtetele ja säilitab stiimulid rohepöördeks, ning v) säilitada makromajanduslik finantsstabiilsus ja jälgida riske, jätkates samal ajal tööd pangandusliidu väljakujundamiseks. Portugali puhul aitavad soovitused 1, 2 ja 4 rakendada esimest, teist ja kolmandat soovitust, mis on sätestatud 2023. aasta euroala käsitlevas soovituses.

| (38) | Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja hinnangut, on nõukogu 2023. aasta riikliku reformikava ja 2023. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel esitatud nõukogu soovitused kajastuvad esitatud soovituses 1. Soovituses 1 osutatud poliitikameetmed aitavad kõrvaldada valitsemissektori võlaga seotud haavatavust. Soovitus 2 aitab kaasa soovituse 1 täitmisele. Soovituses 1 osutatud poliitikameetmed aitavad vähendada tasakaalustamatust ja rakendada 2023. aasta euroala käsitlevas soovituses sätestatud soovitusi kooskõlas põhjendusega 37, |
| --- | --- |

(38)

Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja hinnangut, on nõukogu 2023. aasta riikliku reformikava ja 2023. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel esitatud nõukogu soovitused kajastuvad esitatud soovituses 1. Soovituses 1 osutatud poliitikameetmed aitavad kõrvaldada valitsemissektori võlaga seotud haavatavust. Soovitus 2 aitab kaasa soovituse 1 täitmisele. Soovituses 1 osutatud poliitikameetmed aitavad vähendada tasakaalustamatust ja rakendada 2023. aasta euroala käsitlevas soovituses sätestatud soovitusi kooskõlas põhjendusega 37,

SOOVITAB Portugalil võtta 2023. ja 2024. aastal järgmisi meetmeid.

1.

Tagada konservatiivne eelarvepoliitika, eelkõige piirates riiklikult rahastatavate esmaste netokulude nominaalset kasvu 2024. aastal kuni 1,8 %-ni, (21) välja arvatud juhul, kui Portugali keskpika perioodi eelarve-eesmärgi (‒ 0,5 % SKPst) saavutamisega leitakse hinnangute kohaselt olevat kooskõlas riiklikult rahastatavate esmaste netokulude kasvu suurem võrdlusmäär, sh kui intressikulud on väiksemad kui praegu komisjoni poolt prognoositud.

Säilitada riiklikult rahastatavad avaliku sektori investeeringud ning tagada rahastust antavate toetuste ja muude liidu vahendite tulemuslik kasutuselevõtt, eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks.

Jätkata pärast 2024. aastat keskpika perioodi eelarvestrateegia rakendamist, mis hõlmab järkjärgulist ja kestlikku konsolideerimist koos investeeringute ja reformidega, mis soodustavad hoogsamat kestlikku majanduskasvu, et saavutada keskpikas perspektiivis usaldusväärne eelarvepositsioon.

Parandada maksu- ja sotsiaalkaitsesüsteemi tulemuslikkust, eelkõige seades prioriteediks mõlema raamistiku lihtsustamise, suurendades vastavate haldusasutuste tõhusust ja vähendades nende süsteemidega seotud halduskoormust.

2.

Kiirendada taaste- ja vastupidavuskava rakendamist, sealhulgas tagades piisava haldussuutlikkuse, ning alustada pärast hiljutist addendum’i, sealhulgas REPowerEU peatüki ja täiendava laenutaotluse esitamist kiiresti seotud meetmete rakendamist. Jätkata ühtekuuluvuspoliitika programmide kiiret rakendamist täielikus vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga.

3.

Parandada ringmajandusele ülemineku tingimusi, eelkõige suurendades jäätmetekke vältimist, jäätmete ringlussevõttu ja korduskasutust, et kõrvaldada jäätmeid muul viisil kui prügilasse ladestamise või põletamise teel.

4.

Vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest. Kiirendada veelgi taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, lihtsustades ja digitaliseerides lubade andmist, et võimaldada tuule-, eelkõige avamere tuuleenergia, ning päikeseenergia täiendavat tootmist, ning edendades omatarbimist ja taastuvenergiakogukondi. Suurendada elektrivõrkude ülekandevõimsust ning ajakohastada elektri ülekande- ja jaotusvõrke, võimaldades investeeringuid elektrienergia salvestamisse ja võrgu digitaliseerimisse, sealhulgas nutiarvestite kiiremasse kasutuselevõttu. Kiirendada investeerimist energiatõhususse, edendades rahastamiskavasid erainvesteeringute ligimeelitamiseks ja toetades abivajavaid leibkondi. Suurendada poliitilisi jõupingutusi rohepöördeks vajalike oskuste ja pädevuste pakkumiseks ja omandamiseks.

Brüssel, 14. juuli 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

3

(4)  Nõukogu 16. mai 2023. aasta soovitus euroala majanduspoliitika kohta (ELT C 180, 23.5.2023, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. veebruari 2023. aasta määrus (EL) 2023/435, millega muudetakse määrust (EL) 2021/241 riiklike taaste- ja vastupidavuskavade REPowerEU peatükkide osas ning määrusi (EL) nr 1303/2013, (EL) 2021/1060 ja (EL) 2021/1755 ning direktiivi 2003/87/EÜ (ELT L 63, 28.2.2023, lk 1).

5

(6)  ST 10149/21; ST 10149/21 ADD 1; ST 10149/21 ADD 1 REV 1.

6

(7)  Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitus, milles esitatakse nõukogu arvamus Portugali 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 304, 29.7.2021, lk 102).

7

(8)  Eelarvepoliitikat mõõdetakse esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse rahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavaid kulusid. Üksikasjalikum teave on esitatud eelarvestatistikatabelite tekstikastis 1.

8

(9)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud andsid ekspansiivse panuse 0,2 protsendipunkti SKPst.

9

(10)  See näitaja kajastab nende meetmete aastaste eelarvekulude taset, sealhulgas jooksvaid tulusid ja kulusid ning asjakohasel juhul kapitalikulumeetmeid.

10

(11)  Nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitus, milles käsitletakse Portugali 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Portugali 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 334, 1.9.2022, lk 181).

11

(12)  Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on Portugali keskpika perioodi (kümne aasta keskmine) nominaalne potentsiaalne SKP kasv hinnanguliselt 7,6 %.

12

(13)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma pärssiva panuse 0,3 protsendipunkti SKPst, mis on peamiselt tingitud 2023. aastal hinnanguliselt väiksematest kapitalimahutustest riigile kuuluvatesse ettevõtetesse.

13

(14)  Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulude maht oli 2023. aastal 2,2 % SKPst, samas kui riiklikult rahastatavad investeeringud andsid eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,3 protsendipunkti. Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma ekspansiivse panuse 0,1 protsendipunkti SKPst.

14

(15)  Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikkel 5 nõuab ka kohandamist rohkem kui 0,5 % SKPst liikmesriikide puhul, kelle valitsemissektori võlg ületab 60 % SKPst või kelle võla jätkusuutlikkusega seotud riskid on suuremad.

15

(16)  Esmased netokulud on riiklikult rahastatavad kulud ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta ning need ei hõlma intressikulusid ega tsüklilisi töötuskulusid.

16

(17)  Kooskõlas määruse (EL) 2021/241) artikli 11 lõikega 2 ajakohastati Portugali maksimaalset rahalist toetust 30. juunil 2022 15,5 miljardi euroni toetustena.

17

(18)  Nõukogu 5. augusti 2022. aasta määrus (EL) 2022/1369, mis käsitleb gaasinõudluse vähendamise koordineeritud meetmeid (ELT L 206, 8.8.2022, lk 1).

18

(19)  Nõukogu 30. märtsi 2023. aasta määrus (EL) 2023/706, millega muudetakse määrust (EL) 2022/1369 seoses gaasinõudluse vähendamise meetmete nõudluse vähendamise perioodi pikendamisega ning nende meetmete rakendamise aruandluse ja seire tõhustamisega (ELT L 93, 31.3.2023, lk 1).

19

(20)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.

20

(21)  See vastab hinnangute kohaselt 2024. aastal struktuurse eelarvepositsiooni iga-aastasele parandamisele vähemalt 0,3 % SKPst, nagu on kirjeldatud põhjenduses 24.

21

---

| 1.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/216 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/216

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

14. juuli 2023,

milles käsitletakse Rumeenia 2023. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Rumeenia 2023. aasta lähenemisprogrammi kohta

(2023/C 312/23)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (3) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu (edaspidi „rahastu“). Rahastust antakse liikmesriikidele rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. Kooskõlas Euroopa poolaasta prioriteetidega aitab rahastu kaasa majanduslikule ja kaasavale taastumisele ning kestlike ja majanduskasvu soodustavate reformide ja investeeringute tegemisele, eelkõige rohe- ja digipööret edendavate reformide ja investeeringute tegemisele, et muuta liikmesriikide majandus vastupidavamaks. Samuti aitab see tugevdada riigi rahandust ning hoogustada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis, parandada territoriaalset ühtekuuluvust liidus ja toetada Euroopa sotsiaalõiguste samba jätkuvat rakendamist. 30. juunil 2022 ajakohastati vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikele 2 rahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust. |
| --- | --- |

(1)

19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (3) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu (edaspidi „rahastu“). Rahastust antakse liikmesriikidele rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. Kooskõlas Euroopa poolaasta prioriteetidega aitab rahastu kaasa majanduslikule ja kaasavale taastumisele ning kestlike ja majanduskasvu soodustavate reformide ja investeeringute tegemisele, eelkõige rohe- ja digipööret edendavate reformide ja investeeringute tegemisele, et muuta liikmesriikide majandus vastupidavamaks. Samuti aitab see tugevdada riigi rahandust ning hoogustada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis, parandada territoriaalset ühtekuuluvust liidus ja toetada Euroopa sotsiaalõiguste samba jätkuvat rakendamist. 30. juunil 2022 ajakohastati vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikele 2 rahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.

| (2) | 22. novembril 2022 võttis komisjon vastu 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2023) algust. 23. märtsil 2023 kiitis Euroopa Ülemkogu heaks 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid, mis on koondunud konkurentsivõimelise kestlikkuse nelja mõõtme ümber. 22. novembril 2022 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka 2023. aasta häiremehhanismi aruande, milles nimetati Rumeeniat ühe liikmesriigina, kus võib esineda tasakaalustamatus või kus võib esineda oht selle tekkimiseks. Seetõttu on põhjalik analüüs vajalik. Komisjon võttis vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2023. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. Nõukogu võttis 16. mail 2023 vastu euroala majanduspoliitikat käsitleva soovituse (4) (edaspidi „2023. aasta euroala käsitlev soovitus“) ja 13. märtsil 2023 ühise tööhõivearuande. |
| --- | --- |

(2)

22. novembril 2022 võttis komisjon vastu 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2023) algust. 23. märtsil 2023 kiitis Euroopa Ülemkogu heaks 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid, mis on koondunud konkurentsivõimelise kestlikkuse nelja mõõtme ümber. 22. novembril 2022 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka 2023. aasta häiremehhanismi aruande, milles nimetati Rumeeniat ühe liikmesriigina, kus võib esineda tasakaalustamatus või kus võib esineda oht selle tekkimiseks. Seetõttu on põhjalik analüüs vajalik. Komisjon võttis vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2023. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. Nõukogu võttis 16. mail 2023 vastu euroala majanduspoliitikat käsitleva soovituse (4) (edaspidi „2023. aasta euroala käsitlev soovitus“) ja 13. märtsil 2023 ühise tööhõivearuande.

| (3) | Kuigi liidu riikide majandus on olnud märkimisväärselt vastupidav, avaldab geopoliitiline kontekst jätkuvalt negatiivset mõju. Kuna liit toetab kindlalt Ukrainat, keskendutakse liidu majandus- ja sotsiaalpoliitika tegevuskavas sellele, et vähendada lühiajalises perspektiivis energiašokkide negatiivset mõju nii haavatavatele leibkondadele kui ka ettevõtetele ning jätkata jõupingutusi, et viia ellu rohe- ja digipööre, toetada kestlikku ja kaasavat majanduskasvu, tagada makromajanduslik stabiilsus ja suurendada vastupidavust keskpikas perspektiivis. Samuti keskendutakse selles jõuliselt liidu konkurentsivõime ja tootlikkuse suurendamisele. |
| --- | --- |

(3)

Kuigi liidu riikide majandus on olnud märkimisväärselt vastupidav, avaldab geopoliitiline kontekst jätkuvalt negatiivset mõju. Kuna liit toetab kindlalt Ukrainat, keskendutakse liidu majandus- ja sotsiaalpoliitika tegevuskavas sellele, et vähendada lühiajalises perspektiivis energiašokkide negatiivset mõju nii haavatavatele leibkondadele kui ka ettevõtetele ning jätkata jõupingutusi, et viia ellu rohe- ja digipööre, toetada kestlikku ja kaasavat majanduskasvu, tagada makromajanduslik stabiilsus ja suurendada vastupidavust keskpikas perspektiivis. Samuti keskendutakse selles jõuliselt liidu konkurentsivõime ja tootlikkuse suurendamisele.

| (4) | 1. veebruaril 2023 avaldas komisjon teatise „Rohelise kokkuleppe tööstuskava kliimaneutraalsuse ajastuks“ (edaspidi „rohelise kokkuleppe tööstuskava“). Rohelise kokkuleppe tööstuskava eesmärk on edendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet ja toetada kiiret üleminekut kliimaneutraalsusele. See täiendab Euroopa rohelise kokkuleppe ja kava „REPowerEU“ raames tehtavaid jõupingutusi. Sellega tahetakse samuti luua keskkond, mis aitaks paremini suurendada liidu tootmisvõimsust nullnetotehnoloogia ja toodete osas, mida on vaja liidu ambitsioonikate kliimaeesmärkide saavutamiseks, samuti tagada juurdepääs asjakohastele kriitilise tähtsusega toorainetele, sealhulgas mitmekesistades hankimist, kasutades parimal viisil liikmesriikide maavarasid ja maksimeerides toorainete ringlussevõttu. Rohelise kokkuleppe tööstuskava põhineb neljal sambal: prognoositav ja lihtsam õigusraamistik, kiirem juurdepääs rahastusele, oskuste edendamine ning avatud kaubandus tarneahelate vastupidavuse tagamiseks. Komisjon avaldas 16. märtsil 2023 ka teatise „ELi pikaajaline konkurentsivõime: pilk 2030. aasta järgsesse aega“, milles on esitatud üheksa üksteist tugevdavat tegurit koos eesmärgiga luua majanduskasvu soodustav õigusraamistik. Teatises seatakse poliitilised prioriteedid, mille eesmärk on aktiivselt tagada struktuursed parandused, sihipärased investeeringud ja reguleerivad meetmed liidu ja selle liikmesriikide pikaajalise konkurentsivõime edendamiseks. Allpool esitatud soovitused aitavad neid prioriteete ellu viia. |
| --- | --- |

(4)

1. veebruaril 2023 avaldas komisjon teatise „Rohelise kokkuleppe tööstuskava kliimaneutraalsuse ajastuks“ (edaspidi „rohelise kokkuleppe tööstuskava“). Rohelise kokkuleppe tööstuskava eesmärk on edendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet ja toetada kiiret üleminekut kliimaneutraalsusele. See täiendab Euroopa rohelise kokkuleppe ja kava „REPowerEU“ raames tehtavaid jõupingutusi. Sellega tahetakse samuti luua keskkond, mis aitaks paremini suurendada liidu tootmisvõimsust nullnetotehnoloogia ja toodete osas, mida on vaja liidu ambitsioonikate kliimaeesmärkide saavutamiseks, samuti tagada juurdepääs asjakohastele kriitilise tähtsusega toorainetele, sealhulgas mitmekesistades hankimist, kasutades parimal viisil liikmesriikide maavarasid ja maksimeerides toorainete ringlussevõttu. Rohelise kokkuleppe tööstuskava põhineb neljal sambal: prognoositav ja lihtsam õigusraamistik, kiirem juurdepääs rahastusele, oskuste edendamine ning avatud kaubandus tarneahelate vastupidavuse tagamiseks. Komisjon avaldas 16. märtsil 2023 ka teatise „ELi pikaajaline konkurentsivõime: pilk 2030. aasta järgsesse aega“, milles on esitatud üheksa üksteist tugevdavat tegurit koos eesmärgiga luua majanduskasvu soodustav õigusraamistik. Teatises seatakse poliitilised prioriteedid, mille eesmärk on aktiivselt tagada struktuursed parandused, sihipärased investeeringud ja reguleerivad meetmed liidu ja selle liikmesriikide pikaajalise konkurentsivõime edendamiseks. Allpool esitatud soovitused aitavad neid prioriteete ellu viia.

| (5) | 2023. aastal jätkub majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta areng kooskõlas rahastu rakendamisega. Taaste- ja vastupidavuskavade täielik rakendamine on jätkuvalt oluline Euroopa poolaasta poliitiliste prioriteetide elluviimiseks, kuna kavades käsitletakse kõiki viimastel aastatel esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019., 2020. ja 2022. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mis on läbi vaadatud või mida on ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21. |
| --- | --- |

(5)

2023. aastal jätkub majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta areng kooskõlas rahastu rakendamisega. Taaste- ja vastupidavuskavade täielik rakendamine on jätkuvalt oluline Euroopa poolaasta poliitiliste prioriteetide elluviimiseks, kuna kavades käsitletakse kõiki viimastel aastatel esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019., 2020. ja 2022. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mis on läbi vaadatud või mida on ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21.

| (6) | 27. veebruaril 2023 vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2023/435 (5) (edaspidi „REPowerEU määrus“) eesmärk on kaotada kiiresti järkjärguliselt liidu sõltuvus Venemaa fossiilkütuste impordist. See aitab tugevdada energiajulgeolekut ja mitmekesistada liidu energiavarustust ning suurendada samal ajal taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, energiasalvestusvõimsust ja energiatõhusust. REPowerEU määrus võimaldab liikmesriikidel lisada oma riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse uue REPowerEU peatüki, et rahastada olulisi reforme ja investeeringuid, mis aitavad saavutada REPowerEU eesmärke. Samuti aitavad kõnealused reformid ja investeeringud suurendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet, nagu on kirjeldatud rohelise kokkuleppe tööstuskavas, ja käsitleda energiaalaseid riigipõhiseid soovitusi, mis esitati liikmesriikidele 2022. aastal ja esitatakse neile asjakohasel juhul ka 2023. aastal. REPowerEU määrusega kehtestatakse uus tagastamatu rahalise toetuse kategooria, mille kaudu saavad liikmesriigid rahastada taaste- ja vastupidavuskavade raames uusi energiaga seotud reforme ja investeeringuid. |
| --- | --- |

(6)

27. veebruaril 2023 vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2023/435 (5) (edaspidi „REPowerEU määrus“) eesmärk on kaotada kiiresti järkjärguliselt liidu sõltuvus Venemaa fossiilkütuste impordist. See aitab tugevdada energiajulgeolekut ja mitmekesistada liidu energiavarustust ning suurendada samal ajal taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, energiasalvestusvõimsust ja energiatõhusust. REPowerEU määrus võimaldab liikmesriikidel lisada oma riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse uue REPowerEU peatüki, et rahastada olulisi reforme ja investeeringuid, mis aitavad saavutada REPowerEU eesmärke. Samuti aitavad kõnealused reformid ja investeeringud suurendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet, nagu on kirjeldatud rohelise kokkuleppe tööstuskavas, ja käsitleda energiaalaseid riigipõhiseid soovitusi, mis esitati liikmesriikidele 2022. aastal ja esitatakse neile asjakohasel juhul ka 2023. aastal. REPowerEU määrusega kehtestatakse uus tagastamatu rahalise toetuse kategooria, mille kaudu saavad liikmesriigid rahastada taaste- ja vastupidavuskavade raames uusi energiaga seotud reforme ja investeeringuid.

| (7) | 8. märtsil 2023 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse eelarvepoliitika suunised 2024. aastaks (edaspidi „8. märtsi 2023. aasta teatis“). Selle eesmärk on toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon tuletas meelde, et stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamine lõpetatakse 2023. aasta lõpus. Komisjon kutsus üles kohaldama 2023.–2024. aastal eelarvepoliitikat, mis tagab võla jätkusuutlikkuse keskpikas perspektiivis ja suurendab kestlikul viisil potentsiaalset majanduskasvu, ning kutsus liikmesriike üles määrama oma 2023. aasta stabiilsus- ja lähenemisprogrammides kindlaks, kuidas eelarvekavadega tagatakse keskpikas perspektiivis eelarvepuudujäägi aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse 3 % sisemajanduse koguproduktist (edaspidi „SKP“) järgimine ning võla usutav ja pidev vähendamine või selle hoidmine usaldusväärsel tasemel. Komisjon kutsus samuti liikmesriike üles kaotama järk-järgult riiklikud eelarvemeetmed, mis on kehtestatud leibkondade ja ettevõtete kaitsmiseks energiahinnašoki eest, ja alustama kõige vähem suunatud meetmetest. Komisjon märkis, et kui uue energiahinnasurve tõttu on vaja toetusmeetmeid pikendada, peaksid liikmesriikide sellised meetmed olema paremini suunatud haavatavatele leibkondadele ja ettevõtetele. Komisjon teatas, et eelarvesoovitused tuleks kvantifitseerida ja diferentseerida. Lisaks, nagu on kavandatud komisjoni 9. novembri 2022. aasta teatises ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniste kohta, sõnastatakse eelarvesoovitused esmaste netokulude põhjal. Komisjon soovitas, et kõik liikmesriigid jätkavad riiklikult rahastatavaid investeeringuid ning tagavad rahastu ning muude liidu vahendite tõhusa kasutamise, eelkõige seoses rohe- ja digipöördega ning vastupidavuseesmärkidega. Komisjon märkis, et teeb nõukogule ettepaneku, et kehtivate õigusnormide kohased ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal. |
| --- | --- |

(7)

8. märtsil 2023 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse eelarvepoliitika suunised 2024. aastaks (edaspidi „8. märtsi 2023. aasta teatis“). Selle eesmärk on toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon tuletas meelde, et stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamine lõpetatakse 2023. aasta lõpus. Komisjon kutsus üles kohaldama 2023.–2024. aastal eelarvepoliitikat, mis tagab võla jätkusuutlikkuse keskpikas perspektiivis ja suurendab kestlikul viisil potentsiaalset majanduskasvu, ning kutsus liikmesriike üles määrama oma 2023. aasta stabiilsus- ja lähenemisprogrammides kindlaks, kuidas eelarvekavadega tagatakse keskpikas perspektiivis eelarvepuudujäägi aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse 3 % sisemajanduse koguproduktist (edaspidi „SKP“) järgimine ning võla usutav ja pidev vähendamine või selle hoidmine usaldusväärsel tasemel. Komisjon kutsus samuti liikmesriike üles kaotama järk-järgult riiklikud eelarvemeetmed, mis on kehtestatud leibkondade ja ettevõtete kaitsmiseks energiahinnašoki eest, ja alustama kõige vähem suunatud meetmetest. Komisjon märkis, et kui uue energiahinnasurve tõttu on vaja toetusmeetmeid pikendada, peaksid liikmesriikide sellised meetmed olema paremini suunatud haavatavatele leibkondadele ja ettevõtetele. Komisjon teatas, et eelarvesoovitused tuleks kvantifitseerida ja diferentseerida. Lisaks, nagu on kavandatud komisjoni 9. novembri 2022. aasta teatises ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniste kohta, sõnastatakse eelarvesoovitused esmaste netokulude põhjal. Komisjon soovitas, et kõik liikmesriigid jätkavad riiklikult rahastatavaid investeeringuid ning tagavad rahastu ning muude liidu vahendite tõhusa kasutamise, eelkõige seoses rohe- ja digipöördega ning vastupidavuseesmärkidega. Komisjon märkis, et teeb nõukogule ettepaneku, et kehtivate õigusnormide kohased ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal.

| (8) | 26. aprillil 2023 esitas komisjon seadusandlikud ettepanekud liidu majanduse juhtimise eeskirjade põhjalikuks reformimiseks. Ettepanekute põhieesmärk on parandada valitsemissektori võla jätkusuutlikkust ning edendada reformide ja investeeringute kaudu kõigis liikmesriikides kestlikku ja kaasavat majanduskasvu. Komisjon soovib ettepanekutega suurendada riikide isevastutust, lihtsustada raamistikku ja keskenduda enam keskpikale perioodile, millega kaasneb tõhus ja ühtsem täitmise tagamine. ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniseid käsitlevate nõukogu 14. märtsi 2023. aasta järelduste kohaselt on eesmärk viia seadusandlik töö lõpule 2023. aastal. |
| --- | --- |

(8)

26. aprillil 2023 esitas komisjon seadusandlikud ettepanekud liidu majanduse juhtimise eeskirjade põhjalikuks reformimiseks. Ettepanekute põhieesmärk on parandada valitsemissektori võla jätkusuutlikkust ning edendada reformide ja investeeringute kaudu kõigis liikmesriikides kestlikku ja kaasavat majanduskasvu. Komisjon soovib ettepanekutega suurendada riikide isevastutust, lihtsustada raamistikku ja keskenduda enam keskpikale perioodile, millega kaasneb tõhus ja ühtsem täitmise tagamine. ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniseid käsitlevate nõukogu 14. märtsi 2023. aasta järelduste kohaselt on eesmärk viia seadusandlik töö lõpule 2023. aastal.

| (9) | 31. mail 2021 esitas Rumeenia vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas sätestatud hindamissuunistega. 3. novembril 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse, millega kiidetakse heaks Rumeenia taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnang (6). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Rumeenia on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjaomased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud. |
| --- | --- |

(9)

31. mail 2021 esitas Rumeenia vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas sätestatud hindamissuunistega. 3. novembril 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse, millega kiidetakse heaks Rumeenia taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnang (6). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Rumeenia on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjaomased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud.

| (10) | 11. mail 2023 esitas Rumeenia oma 2023. aasta riikliku reformikava ja 10. mail 2023 oma 2023. aasta lähenemisprogrammi kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 4 lõikega 1. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2023. aasta riiklik reformikava ka Rumeenia kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava täitmisel tehtud edusammude kohta. |
| --- | --- |

(10)

11. mail 2023 esitas Rumeenia oma 2023. aasta riikliku reformikava ja 10. mail 2023 oma 2023. aasta lähenemisprogrammi kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 4 lõikega 1. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2023. aasta riiklik reformikava ka Rumeenia kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava täitmisel tehtud edusammude kohta.

| (11) | 24. mail 2023 avaldas komisjon Rumeenia kohta 2023. aasta riigiaruande. Selles hinnati Rumeenia edusamme nõukogu poolt aastatel 2019–2022 vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti kokkuvõte sellest, kuidas Rumeenia on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Kõnealuse analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega. Samuti hinnati Rumeenia edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kestliku arengu eesmärkide saavutamisel. |
| --- | --- |

(11)

24. mail 2023 avaldas komisjon Rumeenia kohta 2023. aasta riigiaruande. Selles hinnati Rumeenia edusamme nõukogu poolt aastatel 2019–2022 vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti kokkuvõte sellest, kuidas Rumeenia on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Kõnealuse analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega. Samuti hinnati Rumeenia edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

| (12) | Komisjon tegi määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Rumeenia kohta põhjaliku analüüsi ja avaldas selle tulemused 24. mail 2023. Komisjon jõudis järeldusele, et Rumeenias esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige puudutab riigi haavatavus maksebilanssi, mis on seotud valitsemissektori suure eelarvepuudujäägiga, samas kui ülekuumenemissurve on suurenenud. Suur jooksevkonto puudujääk suurenes pärast COVID-19 pandeemiast tingitud majanduslangust märkimisväärselt ja muutis majanduse välisrahastamisšokkide suhtes haavatavaks. Suure jooksevkonto puudujäägi püsimise korral on oht, et rahvusvaheline netoinvesteerimispositsioon muutub veelgi negatiivsemaks. Selgelt on näha märke ülekuumenemisest, kusjuures alusinflatsioon on liiga kiire, palgakasvu määr kahekohaline ja töötuse määr suhteliselt madal. Kulupõhise konkurentsivõime näitajad peaksid stabiliseeruma, kuid struktuursed probleemid püsivad. Vahetuskurss näib olevat üle taseme, mida võiks eeldada majanduse põhinäitajate põhjal, ja seda juhitakse jätkuvalt tugevalt. Valitsemissektori eelarvepuudujääk on olnud mitu aastat suur ning see on põhjustanud suure osa ülemäärasest nõudlusest ja sellest tulenevast maksebilansi puudujäägist; isegi kui valitsemissektori eelarvepuudujääk on vähenemas, jääb see prognooside kohaselt 2023. ja 2024. aastal siiski märkimisväärseks. Valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähenemine 2022. aastal oli peamiselt tingitud märkimisväärsest SKP nominaalkasvust, mis omakorda tuleneb suurel määral sisenõudluse ülekuumenemisest. Riskipreemiad ja riigi laenukasutuse kulud on märkimisväärselt suuremad kui pandeemiaeelsetel aastatel. Võttes arvesse likviidsusolukorra jätkuvat pingestumist maailma finantsturgudel, on oluline praegused suundumused ümber pöörata. Edaspidi tuleks eelistada eelarve kohandamist, et viia nõudlus paremini vastavusse pakkumisega ning piirata sise- ja välispuudujääki. Taaste- ja vastupidavuskavas ette nähtud maksu- ja pensionireformide täielik rakendamine ning ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames seatud eelarve-eesmärkide täitmine aitaks märkimisväärselt piirata praegust dünaamikat. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon tegi määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Rumeenia kohta põhjaliku analüüsi ja avaldas selle tulemused 24. mail 2023. Komisjon jõudis järeldusele, et Rumeenias esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige puudutab riigi haavatavus maksebilanssi, mis on seotud valitsemissektori suure eelarvepuudujäägiga, samas kui ülekuumenemissurve on suurenenud. Suur jooksevkonto puudujääk suurenes pärast COVID-19 pandeemiast tingitud majanduslangust märkimisväärselt ja muutis majanduse välisrahastamisšokkide suhtes haavatavaks. Suure jooksevkonto puudujäägi püsimise korral on oht, et rahvusvaheline netoinvesteerimispositsioon muutub veelgi negatiivsemaks. Selgelt on näha märke ülekuumenemisest, kusjuures alusinflatsioon on liiga kiire, palgakasvu määr kahekohaline ja töötuse määr suhteliselt madal. Kulupõhise konkurentsivõime näitajad peaksid stabiliseeruma, kuid struktuursed probleemid püsivad. Vahetuskurss näib olevat üle taseme, mida võiks eeldada majanduse põhinäitajate põhjal, ja seda juhitakse jätkuvalt tugevalt. Valitsemissektori eelarvepuudujääk on olnud mitu aastat suur ning see on põhjustanud suure osa ülemäärasest nõudlusest ja sellest tulenevast maksebilansi puudujäägist; isegi kui valitsemissektori eelarvepuudujääk on vähenemas, jääb see prognooside kohaselt 2023. ja 2024. aastal siiski märkimisväärseks. Valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähenemine 2022. aastal oli peamiselt tingitud märkimisväärsest SKP nominaalkasvust, mis omakorda tuleneb suurel määral sisenõudluse ülekuumenemisest. Riskipreemiad ja riigi laenukasutuse kulud on märkimisväärselt suuremad kui pandeemiaeelsetel aastatel. Võttes arvesse likviidsusolukorra jätkuvat pingestumist maailma finantsturgudel, on oluline praegused suundumused ümber pöörata. Edaspidi tuleks eelistada eelarve kohandamist, et viia nõudlus paremini vastavusse pakkumisega ning piirata sise- ja välispuudujääki. Taaste- ja vastupidavuskavas ette nähtud maksu- ja pensionireformide täielik rakendamine ning ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames seatud eelarve-eesmärkide täitmine aitaks märkimisväärselt piirata praegust dünaamikat.

| (13) | Tulenevalt sellest, et riik ei täitnud 2019. aastal eelarvepuudujäägi kriteeriumi, võttis nõukogu 3. aprillil 2020 vastu otsuse (EL) 2020/509 (7) ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Rumeenias. Nõukogu võttis 3. aprillil 2020 vastu ka soovituse (8) Rumeenia valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks hiljemalt 2022. aastaks. Võttes arvesse majandustegevuse järsku aeglustumist seoses COVID-19 pandeemiaga ja sellega seotud vajadust sellele järele, et eelarvepoliitika toetaks majanduse taastumist, esitas nõukogu 18. juunil 2021 uue soovituse (9) kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk Rumeenias hiljemalt 2024. aastaks. Oma 18. juuni 2021. aasta soovituses soovitas nõukogu Rumeenial vähendada valitsemissektori eelarvepuudujääki 2021. aastal 8,0 %-le SKPst, 2022. aastal 6,2 %-le SKPst, 2023. aastal 4,4 %-le SKPst ja 2024. aastal 2,9 %-le SKPst. See oli kooskõlas valitsemissektori esmaste netokulude nominaalse kasvumääraga 3,4 % 2021. aastal, 1,3 % 2022. aastal, 0,9 % 2023. aastal ja 0,0 % 2024. aastal. See vastas iga-aastasele struktuursele kohandusele 0,7 % SKPst 2021. aastal, 1,8 % SKPst 2022. aastal, 1,7 % SKPst 2023. aastal ja 1,5 % SKPst 2024. aastal. 18. juuni 2021. aasta soovituses märgiti ka, et ootamatuid tulusid tuleks kasutada valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamiseks ning et Rumeenia peaks tagama oma riikliku eelarveraamistiku täieliku ja tulemusliku kohaldamise. Samuti märkis nõukogu, et keskpika perioodi eelarvestrateegia edu tagamiseks on oluline toetada eelarve konsolideerimist põhjalike reformidega. |
| --- | --- |

(13)

Tulenevalt sellest, et riik ei täitnud 2019. aastal eelarvepuudujäägi kriteeriumi, võttis nõukogu 3. aprillil 2020 vastu otsuse (EL) 2020/509 (7) ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Rumeenias. Nõukogu võttis 3. aprillil 2020 vastu ka soovituse (8) Rumeenia valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks hiljemalt 2022. aastaks. Võttes arvesse majandustegevuse järsku aeglustumist seoses COVID-19 pandeemiaga ja sellega seotud vajadust sellele järele, et eelarvepoliitika toetaks majanduse taastumist, esitas nõukogu 18. juunil 2021 uue soovituse (9) kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk Rumeenias hiljemalt 2024. aastaks. Oma 18. juuni 2021. aasta soovituses soovitas nõukogu Rumeenial vähendada valitsemissektori eelarvepuudujääki 2021. aastal 8,0 %-le SKPst, 2022. aastal 6,2 %-le SKPst, 2023. aastal 4,4 %-le SKPst ja 2024. aastal 2,9 %-le SKPst. See oli kooskõlas valitsemissektori esmaste netokulude nominaalse kasvumääraga 3,4 % 2021. aastal, 1,3 % 2022. aastal, 0,9 % 2023. aastal ja 0,0 % 2024. aastal. See vastas iga-aastasele struktuursele kohandusele 0,7 % SKPst 2021. aastal, 1,8 % SKPst 2022. aastal, 1,7 % SKPst 2023. aastal ja 1,5 % SKPst 2024. aastal. 18. juuni 2021. aasta soovituses märgiti ka, et ootamatuid tulusid tuleks kasutada valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamiseks ning et Rumeenia peaks tagama oma riikliku eelarveraamistiku täieliku ja tulemusliku kohaldamise. Samuti märkis nõukogu, et keskpika perioodi eelarvestrateegia edu tagamiseks on oluline toetada eelarve konsolideerimist põhjalike reformidega.

| (14) | Eurostati kinnitatud andmete kohaselt vähenes Rumeenia valitsemissektori eelarvepuudujääk 7,1 %-lt SKPst 2021. aastal 6,2 %-le SKPst 2022. aastal, samas kui valitsemissektori võlg vähenes 48,6 %-lt SKPst 2021. aasta lõpus 47,3 %-le SKPst 2022. aasta lõpus. See on kooskõlas nõukogu soovitatud 2022. aasta valitsemissektori nominaalse eelarvepuudujäägi eesmärgiga. 2022. aastal oli struktuurse eelarvepositsiooni kohandus 0,4 protsendipunkti SKPst, mis on soovitatud kohandusest (1,8 protsendipunkti) tunduvalt väiksem. See nõuab hoolikat analüüsi, mis tugineb kulude kasvu eesmärgile. Esmaste netokulude kasv (mida on korrigeeritud tulude poole ühekordsete ja eelarvepoliitiliste meetmetega) 2022. aastal oli 14,1 %, mis ületab soovitatud kasvumäära (1,3 %). Struktuurse eelarvepositsiooni paranemine peaaegu peatus 2022. aastal, kuigi valitsemissektori tulud olid oodatust oluliselt suuremad, mida soodustas tugev SKP reaalkasv, kiire inflatsioon ja majanduskasvu soodne struktuur. Kulude poolel vähenes avaliku sektori palkade ning ostetud kaupade ja teenuste osakaal nominaalses SKPs osalise indekseerimise ja ostudele kehtestatud ülempiiri tõttu. Enamik muid kuluartikleid kasvasid siiski kavandatust palju kiiremini, osaliselt väga kiire inflatsiooni tõttu, mis osutab, et osa ootamatutest tuludest kasutati plaaniväliste lisakulude rahastamiseks. |
| --- | --- |

(14)

Eurostati kinnitatud andmete kohaselt vähenes Rumeenia valitsemissektori eelarvepuudujääk 7,1 %-lt SKPst 2021. aastal 6,2 %-le SKPst 2022. aastal, samas kui valitsemissektori võlg vähenes 48,6 %-lt SKPst 2021. aasta lõpus 47,3 %-le SKPst 2022. aasta lõpus. See on kooskõlas nõukogu soovitatud 2022. aasta valitsemissektori nominaalse eelarvepuudujäägi eesmärgiga. 2022. aastal oli struktuurse eelarvepositsiooni kohandus 0,4 protsendipunkti SKPst, mis on soovitatud kohandusest (1,8 protsendipunkti) tunduvalt väiksem. See nõuab hoolikat analüüsi, mis tugineb kulude kasvu eesmärgile. Esmaste netokulude kasv (mida on korrigeeritud tulude poole ühekordsete ja eelarvepoliitiliste meetmetega) 2022. aastal oli 14,1 %, mis ületab soovitatud kasvumäära (1,3 %). Struktuurse eelarvepositsiooni paranemine peaaegu peatus 2022. aastal, kuigi valitsemissektori tulud olid oodatust oluliselt suuremad, mida soodustas tugev SKP reaalkasv, kiire inflatsioon ja majanduskasvu soodne struktuur. Kulude poolel vähenes avaliku sektori palkade ning ostetud kaupade ja teenuste osakaal nominaalses SKPs osalise indekseerimise ja ostudele kehtestatud ülempiiri tõttu. Enamik muid kuluartikleid kasvasid siiski kavandatust palju kiiremini, osaliselt väga kiire inflatsiooni tõttu, mis osutab, et osa ootamatutest tuludest kasutati plaaniväliste lisakulude rahastamiseks.

| (15) | Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud eelarvepoliitilised meetmed, mis on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. 2022. aastal hõlmasid sellised eelarvepoliitilised meetmed elektri- ja maagaasihindade ülempiire nii kodutarbijatele kui ka muudele tarbijatele. Samuti hõlmasid need eritoetusi väikese sissetulekuga pensionäridele, toiduvautšereid väikese sissetulekuga leibkondadele (sealhulgas pensionärid ja üliõpilased) ning kütusetoetusi. Nende meetmete kulusid tasakaalustasid osaliselt uued maksud kodumaiste energiatootmisettevõtete ootamatu kasumi pealt. Komisjoni hinnangul oli kõnealuste meetmete eelarveline netokulu 2022. aastal 0,4 % SKPst. Valitsemissektori eelarvepositsiooni on pisut mõjutanud ka Ukraina põgenikele ajutise kaitse pakkumisega seotud eelarvekulud, mis olid 2022. aastal hinnanguliselt 0,0–0,1 % SKPst. |
| --- | --- |

(15)

Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud eelarvepoliitilised meetmed, mis on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. 2022. aastal hõlmasid sellised eelarvepoliitilised meetmed elektri- ja maagaasihindade ülempiire nii kodutarbijatele kui ka muudele tarbijatele. Samuti hõlmasid need eritoetusi väikese sissetulekuga pensionäridele, toiduvautšereid väikese sissetulekuga leibkondadele (sealhulgas pensionärid ja üliõpilased) ning kütusetoetusi. Nende meetmete kulusid tasakaalustasid osaliselt uued maksud kodumaiste energiatootmisettevõtete ootamatu kasumi pealt. Komisjoni hinnangul oli kõnealuste meetmete eelarveline netokulu 2022. aastal 0,4 % SKPst. Valitsemissektori eelarvepositsiooni on pisut mõjutanud ka Ukraina põgenikele ajutise kaitse pakkumisega seotud eelarvekulud, mis olid 2022. aastal hinnanguliselt 0,0–0,1 % SKPst.

| (16) | 2023. aasta lähenemisprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on suhteliselt konservatiivne ja pärast seda komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis märgitust soodsam. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2023. aastal 2,8 % ja 2024. aastal 4,8 %. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv 2023. aastal 3,2 % ja 2024. aastal 3,5 %. Komisjoni märkimisväärselt väiksem kasvuprognoos 2024. aastaks kajastab komisjoni seisukohta, et rahapoliitika karmistamine avaldab majandusele mõju teatava viivitusega. Samuti kajastab see komisjoni seisukohta, et Rumeenia majandus on praegu oma potentsiaalse taseme lähedal, mis tundub usutav, arvestades püsivalt kõrget alusinflatsiooni ning suhteliselt madalat töötuse määra. See piirab inflatsioonivaba kasvu potentsiaali. |
| --- | --- |

(16)

2023. aasta lähenemisprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on suhteliselt konservatiivne ja pärast seda komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis märgitust soodsam. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2023. aastal 2,8 % ja 2024. aastal 4,8 %. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv 2023. aastal 3,2 % ja 2024. aastal 3,5 %. Komisjoni märkimisväärselt väiksem kasvuprognoos 2024. aastaks kajastab komisjoni seisukohta, et rahapoliitika karmistamine avaldab majandusele mõju teatava viivitusega. Samuti kajastab see komisjoni seisukohta, et Rumeenia majandus on praegu oma potentsiaalse taseme lähedal, mis tundub usutav, arvestades püsivalt kõrget alusinflatsiooni ning suhteliselt madalat töötuse määra. See piirab inflatsioonivaba kasvu potentsiaali.

| (17) | Valitsus prognoosib oma 2023. aasta lähenemisprogrammis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk väheneb 6,2 %-lt SKPst 2022. aastal 4,4 %-le SKPst 2023. aastal, nagu on soovitanud nõukogu. Suur vähenemine kajastab kulude kavandatud piiramist, sealhulgas avaliku sektori töötajate reaalpalkade märkimisväärset langust, ja mõnda tulusid suurendavat meedet, sealhulgas dividendimaksumäära tõstmist, sellise künnise alandamist, mille alusel kohaldatakse mikroettevõtete korra kohast madalat maksumäära, ning valitud toodete käibemaksumäära tõstmist. 2023. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 47,3 %-lt SKPst 2022. aasta lõpus 47,1 %-le SKPst 2023. aasta lõpus. |
| --- | --- |

(17)

Valitsus prognoosib oma 2023. aasta lähenemisprogrammis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk väheneb 6,2 %-lt SKPst 2022. aastal 4,4 %-le SKPst 2023. aastal, nagu on soovitanud nõukogu. Suur vähenemine kajastab kulude kavandatud piiramist, sealhulgas avaliku sektori töötajate reaalpalkade märkimisväärset langust, ja mõnda tulusid suurendavat meedet, sealhulgas dividendimaksumäära tõstmist, sellise künnise alandamist, mille alusel kohaldatakse mikroettevõtete korra kohast madalat maksumäära, ning valitud toodete käibemaksumäära tõstmist. 2023. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 47,3 %-lt SKPst 2022. aasta lõpus 47,1 %-le SKPst 2023. aasta lõpus.

| (18) | 2023. aastal peaksid valitsemissektori eelarvepositsiooni jätkuvalt mõjutama meetmed, mida on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. Need hõlmavad 2022. aastast pikendatud meetmeid, nimelt elektri- ja maagaasihindade ülempiiri, toetusi väikese sissetulekuga elanikkonnarühmadele ja eritoetusi väikese sissetulekuga pensionäridele. Nende meetmete kulusid tasakaalustavad jätkuvalt suuresti kodumaiste energiatarnijate ootamatu kasumi ja kasumimarginaali maksud. Neid tulusid arvesse võttes on toetusmeetmete eelarveline netokulu 2023. aastal hinnanguliselt 0,3 % SKPst. Enamik 2023. aasta meetmeid on suunatud kõige haavatavamatele leibkondadele, kuigi need ei säilita täielikult hinnasignaali energianõudluse vähendamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks. |
| --- | --- |

(18)

2023. aastal peaksid valitsemissektori eelarvepositsiooni jätkuvalt mõjutama meetmed, mida on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. Need hõlmavad 2022. aastast pikendatud meetmeid, nimelt elektri- ja maagaasihindade ülempiiri, toetusi väikese sissetulekuga elanikkonnarühmadele ja eritoetusi väikese sissetulekuga pensionäridele. Nende meetmete kulusid tasakaalustavad jätkuvalt suuresti kodumaiste energiatarnijate ootamatu kasumi ja kasumimarginaali maksud. Neid tulusid arvesse võttes on toetusmeetmete eelarveline netokulu 2023. aastal hinnanguliselt 0,3 % SKPst. Enamik 2023. aasta meetmeid on suunatud kõige haavatavamatele leibkondadele, kuigi need ei säilita täielikult hinnasignaali energianõudluse vähendamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks.

| (19) | Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarvepuudujääk 2023. aastal 4,7 % SKPst. See on 2023. aasta lähenemisprogrammis prognoositud eelarvepuudujäägist 0,3 protsendipunkti SKPst suurem, mis on peamiselt tingitud suurematest prognoositavatest kulutustest kaupadele ja teenustele, sotsiaalsiiretest ja muudest jooksvatest kuludest, mis kõik peaksid 2023. aasta lähenemisprogrammi kohaselt kasvama palju aeglasemalt kui inflatsioon. Samuti prognoosib komisjon 2023. aasta lähenemisprogrammis prognoositust veidi suuremat maksutulu kasvu, mis kajastab peamiselt hoogsamat SKP kasvu. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse pisut madalam (45,6 % 2023. aasta lõpus) kui 2023. aasta lähenemisprogrammis prognoositud. |
| --- | --- |

(19)

Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarvepuudujääk 2023. aastal 4,7 % SKPst. See on 2023. aasta lähenemisprogrammis prognoositud eelarvepuudujäägist 0,3 protsendipunkti SKPst suurem, mis on peamiselt tingitud suurematest prognoositavatest kulutustest kaupadele ja teenustele, sotsiaalsiiretest ja muudest jooksvatest kuludest, mis kõik peaksid 2023. aasta lähenemisprogrammi kohaselt kasvama palju aeglasemalt kui inflatsioon. Samuti prognoosib komisjon 2023. aasta lähenemisprogrammis prognoositust veidi suuremat maksutulu kasvu, mis kajastab peamiselt hoogsamat SKP kasvu. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse pisut madalam (45,6 % 2023. aasta lõpus) kui 2023. aasta lähenemisprogrammis prognoositud.

| (20) | Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt ületab valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk 2023. aastal nõukogu soovitatud valitsemissektori nominaalse eelarvepuudujäägi eesmärki 0,3 protsendipunkti võrra SKPst. Struktuurne kohandus on hinnanguliselt ligikaudu 1,5 % SKPst, mis kajastab reaalpalga vähenemist ja uute töötajate värbamiste külmutamist avalikus sektoris, samuti eespool kirjeldatud tulumeetmeid. Kohandus on siiski veidi väiksem kui soovitatud 1,7 protsendipunkti SKPst. See nõuab hoolikat analüüsi, mis tugineb kulude kasvu eesmärgile. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks esmaste netokulude kasv (mida on korrigeeritud tulude poole ühekordsete ja eelarvepoliitiliste meetmetega) olema 2023. aastal 8,3 %, mis on soovitatust (0,9 %) suurem. Seega osutavad kõik kolm näitajat soovitatud kohandusest kõrvalekaldumise ohule. Kiire inflatsiooni tingimustes suurenevad valitsemissektori kulud jätkuvalt kiiremini, kui nõukogu 18. juunil 2021 soovitas. Hoolika analüüsi põhjal võib väita, et on oht, et Rumeenia ei täida nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovituses esitatud 2023. aasta eelarve-eesmärke. |
| --- | --- |

(20)

Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt ületab valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk 2023. aastal nõukogu soovitatud valitsemissektori nominaalse eelarvepuudujäägi eesmärki 0,3 protsendipunkti võrra SKPst. Struktuurne kohandus on hinnanguliselt ligikaudu 1,5 % SKPst, mis kajastab reaalpalga vähenemist ja uute töötajate värbamiste külmutamist avalikus sektoris, samuti eespool kirjeldatud tulumeetmeid. Kohandus on siiski veidi väiksem kui soovitatud 1,7 protsendipunkti SKPst. See nõuab hoolikat analüüsi, mis tugineb kulude kasvu eesmärgile. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks esmaste netokulude kasv (mida on korrigeeritud tulude poole ühekordsete ja eelarvepoliitiliste meetmetega) olema 2023. aastal 8,3 %, mis on soovitatust (0,9 %) suurem. Seega osutavad kõik kolm näitajat soovitatud kohandusest kõrvalekaldumise ohule. Kiire inflatsiooni tingimustes suurenevad valitsemissektori kulud jätkuvalt kiiremini, kui nõukogu 18. juunil 2021 soovitas. Hoolika analüüsi põhjal võib väita, et on oht, et Rumeenia ei täida nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovituses esitatud 2023. aasta eelarve-eesmärke.

| (21) | 2023. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk vähenema 2024. aastal 2,9 %-le SKPst, mis on kooskõlas nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitusega ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse alusel. 2024. aastaks kavandatud vähenemine kajastab peamiselt kulude jätkuvat piiramist ja valitsemissektori kulude prognoositud vähenemist 38,4 %-lt SKPst 36,9 %-le SKPst. Vastavalt 2023. aasta lähenemisprogrammile prognoositakse, et valitsemissektori võla suhe SKPsse väheneb 2024. aasta lõpuks 46,1 %ni. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk moodustab 2024. aastal 4,4 % SKPst. See on suurem kui 2023. aasta lähenemisprogrammis prognoositud eelarvepuudujääk, kuna teatatud meetmetest ei näi piisavat nõukogu poolt ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames soovitatud eelarvekohanduse saavutamiseks. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2024. aasta lõpus kõrgem (46,1 %). |
| --- | --- |

(21)

2023. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk vähenema 2024. aastal 2,9 %-le SKPst, mis on kooskõlas nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitusega ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse alusel. 2024. aastaks kavandatud vähenemine kajastab peamiselt kulude jätkuvat piiramist ja valitsemissektori kulude prognoositud vähenemist 38,4 %-lt SKPst 36,9 %-le SKPst. Vastavalt 2023. aasta lähenemisprogrammile prognoositakse, et valitsemissektori võla suhe SKPsse väheneb 2024. aasta lõpuks 46,1 %ni. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk moodustab 2024. aastal 4,4 % SKPst. See on suurem kui 2023. aasta lähenemisprogrammis prognoositud eelarvepuudujääk, kuna teatatud meetmetest ei näi piisavat nõukogu poolt ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames soovitatud eelarvekohanduse saavutamiseks. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2024. aasta lõpus kõrgem (46,1 %).

| (22) | Valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk 2024. aastal ületab komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt nõukogu soovitatud eesmärki 1,5 protsendipunkti võrra SKPst, samas kui struktuurse eelarvepositsiooni kohanduseks prognoositakse 2024. aastal üksnes 0,3 protsendipunkti SKPst, võrreldes soovitatud 1,5 protsendipunktiga SKPst. See nõuab hoolikat analüüsi, mis tugineb kulude kasvu eesmärgile. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on esmaste netokulude kasv (mida on korrigeeritud tulude poole ühekordsete ja eelarvepoliitiliste meetmetega) 2024. aastal 9,5 %, mis ületab soovitatud kasvumäära (0,0 %). Seega osutavad kõik kolm näitajat soovitatud kohandusest kõrvalekaldumise ohule. 2024. aastaks kavandatud märkimisväärsete eelarvekohanduste puudumine kajastab osaliselt indekseerimiseeskirjade mõju Rumeenias (pensionide ja miinimumpalga 2024. aasta indekseerimisvoor kajastab 2022. aasta kõrget inflatsioonimäära). Tuleb siiski märkida, et taaste- ja vastupidavuskavas on ette nähtud mitut meedet ja reformi, mis õigeaegse vastuvõtmise ja rakendamise korral võivad valitsemissektori tulusid märkimisväärselt suurendada juba 2024. aastal ja aidata saavutada eelarvepuudujäägi eesmärki. Hoolika analüüsi põhjal võib üldiselt väita, et on oht, et Rumeenia ei täida nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovituses esitatud 2024. aasta eelarve-eesmärke. Võttes arvesse ohtu, et 2023. ja 2024. aastal ei saavutata soovitatud eelarve-eesmärke, näivad täiendavad eelarvemeetmed vajalikud, et järgida kohandamiskava, kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk 2024. aastaks ja tugevdada välispositsiooni. |
| --- | --- |

(22)

Valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk 2024. aastal ületab komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt nõukogu soovitatud eesmärki 1,5 protsendipunkti võrra SKPst, samas kui struktuurse eelarvepositsiooni kohanduseks prognoositakse 2024. aastal üksnes 0,3 protsendipunkti SKPst, võrreldes soovitatud 1,5 protsendipunktiga SKPst. See nõuab hoolikat analüüsi, mis tugineb kulude kasvu eesmärgile. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on esmaste netokulude kasv (mida on korrigeeritud tulude poole ühekordsete ja eelarvepoliitiliste meetmetega) 2024. aastal 9,5 %, mis ületab soovitatud kasvumäära (0,0 %). Seega osutavad kõik kolm näitajat soovitatud kohandusest kõrvalekaldumise ohule. 2024. aastaks kavandatud märkimisväärsete eelarvekohanduste puudumine kajastab osaliselt indekseerimiseeskirjade mõju Rumeenias (pensionide ja miinimumpalga 2024. aasta indekseerimisvoor kajastab 2022. aasta kõrget inflatsioonimäära). Tuleb siiski märkida, et taaste- ja vastupidavuskavas on ette nähtud mitut meedet ja reformi, mis õigeaegse vastuvõtmise ja rakendamise korral võivad valitsemissektori tulusid märkimisväärselt suurendada juba 2024. aastal ja aidata saavutada eelarvepuudujäägi eesmärki. Hoolika analüüsi põhjal võib üldiselt väita, et on oht, et Rumeenia ei täida nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovituses esitatud 2024. aasta eelarve-eesmärke. Võttes arvesse ohtu, et 2023. ja 2024. aastal ei saavutata soovitatud eelarve-eesmärke, näivad täiendavad eelarvemeetmed vajalikud, et järgida kohandamiskava, kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk 2024. aastaks ja tugevdada välispositsiooni.

| (23) | 2023. aasta lähenemisprogrammis osutatakse taaste- ja vastupidavuskava raames kavandatud reformidele ja investeeringutele, mis peaksid edendama riigi rahanduse jätkusuutlikkust ning soodustama kestlikku ja kaasavat majanduskasvu. Kõnealused reformid ja investeeringud hõlmavad pensionisüsteemi (nii eripensionide kui ka üldskeemide) olulisi reforme, ambitsioonikat maksureformi, jõupingutusi maksuhalduse tugevdamiseks ja riigile kuuluvate ettevõtete reforme. Nende reformide täielik rakendamine aitaks saavutada nõukogu poolt ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames seatud eelarvepuudujäägi eesmärke. |
| --- | --- |

(23)

2023. aasta lähenemisprogrammis osutatakse taaste- ja vastupidavuskava raames kavandatud reformidele ja investeeringutele, mis peaksid edendama riigi rahanduse jätkusuutlikkust ning soodustama kestlikku ja kaasavat majanduskasvu. Kõnealused reformid ja investeeringud hõlmavad pensionisüsteemi (nii eripensionide kui ka üldskeemide) olulisi reforme, ambitsioonikat maksureformi, jõupingutusi maksuhalduse tugevdamiseks ja riigile kuuluvate ettevõtete reforme. Nende reformide täielik rakendamine aitaks saavutada nõukogu poolt ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames seatud eelarvepuudujäägi eesmärke.

| (24) | 2023. aasta lähenemisprogrammis nähakse ette enamiku energiatoetusmeetmete järkjärguline kaotamine 2025. aastal. Ka komisjon eeldab peaaegu kõigi energiatoetusmeetmete järkjärgulist kaotamist (netotulu 0,1 % SKPst 2024. aastal). See sõltub eeldusest, et energiahinnad ei tõuse uuesti. |
| --- | --- |

(24)

2023. aasta lähenemisprogrammis nähakse ette enamiku energiatoetusmeetmete järkjärguline kaotamine 2025. aastal. Ka komisjon eeldab peaaegu kõigi energiatoetusmeetmete järkjärgulist kaotamist (netotulu 0,1 % SKPst 2024. aastal). See sõltub eeldusest, et energiahinnad ei tõuse uuesti.

| (25) | 2023. aasta lähenemisprogrammis on esitatud keskpika perioodi eelarvekava aastani 2026. 2023. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk jääma 2025. ja 2026. aastal tasemele 2,9 % SKPst, võttes aluseks, et SKP reaalkasv on 2025. aastal 5,0 % ja 2026. aastal 4,6 %, mis ületab oluliselt potentsiaalset kasvu. Pärast ulatuslikku vähenemist 39,8 %-lt 2021. aastal 36,9 %-le 2024. aastal jääb kulude suhe SKPsse 2025. ja 2026. aastal üldjoontes samaks. 2023. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 46,1 %-lt SKPst 2024. aasta lõpus 45,4 %-le SKPst 2026. aasta lõpus. |
| --- | --- |

(25)

2023. aasta lähenemisprogrammis on esitatud keskpika perioodi eelarvekava aastani 2026. 2023. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk jääma 2025. ja 2026. aastal tasemele 2,9 % SKPst, võttes aluseks, et SKP reaalkasv on 2025. aastal 5,0 % ja 2026. aastal 4,6 %, mis ületab oluliselt potentsiaalset kasvu. Pärast ulatuslikku vähenemist 39,8 %-lt 2021. aastal 36,9 %-le 2024. aastal jääb kulude suhe SKPsse 2025. ja 2026. aastal üldjoontes samaks. 2023. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 46,1 %-lt SKPst 2024. aasta lõpus 45,4 %-le SKPst 2026. aasta lõpus.

| (26) | Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks. Rumeenia taaste- ja vastupidavuskava rakendamine käib, kuid viivituste oht suureneb. Rumeenia esitas kaks maksetaotlust, mis vastavad taaste- ja vastupidavuskava 72 eesmärgile ja sihile ning millest tulenevalt maksti esimese maksetaotluse raames eelmakseid arvestamata välja 2,6 miljardit eurot, samas kui teise maksetaotluse hindamine on käimas. Taaste- ja vastupidavuskava rakendamisega seotud viivituste kasvav oht on tingitud avaliku halduse nõrgast juhtimisest ja piiratud suutlikkusest. Nende probleemide lahendamine, sealhulgas piisavate inimressursside tagamise kaudu, on esmatähtis kava paremaks koordineerimiseks ja investeeringute õigeaegseks elluviimiseks. Lisaks on oluliste struktuurireformide lõpuleviimiseks vaja jätkuvat poliitilist pühendumist ja isevastutust. Võttes arvesse kava märkimisväärset makromajanduslikku ja eelarvelist tähtsust, oleks meetmete õigeaegne ja täielik rakendamine välis- ja eelarvealase haavatavuse piiramiseks äärmiselt oluline. Kava vaadatakse eeldatavasti läbi 2023. aastal, et lisada sellesse muu hulgas REPowerEU peatükk, võttes samal ajal arvesse tagastamatu toetuse vähenemist Rumeenia majanduse tugeva taastumise tõttu. Arutelud sel teemal on käimas. Uue REPowerEU peatüki kiire lisamine taaste- ja vastupidavuskavasse võimaldab rahastada täiendavaid reforme ja investeeringuid, et toetada Rumeenia strateegilisi eesmärke energia ja rohepöörde vallas. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline ja tulemuslik kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest. |
| --- | --- |

(26)

Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks. Rumeenia taaste- ja vastupidavuskava rakendamine käib, kuid viivituste oht suureneb. Rumeenia esitas kaks maksetaotlust, mis vastavad taaste- ja vastupidavuskava 72 eesmärgile ja sihile ning millest tulenevalt maksti esimese maksetaotluse raames eelmakseid arvestamata välja 2,6 miljardit eurot, samas kui teise maksetaotluse hindamine on käimas. Taaste- ja vastupidavuskava rakendamisega seotud viivituste kasvav oht on tingitud avaliku halduse nõrgast juhtimisest ja piiratud suutlikkusest. Nende probleemide lahendamine, sealhulgas piisavate inimressursside tagamise kaudu, on esmatähtis kava paremaks koordineerimiseks ja investeeringute õigeaegseks elluviimiseks. Lisaks on oluliste struktuurireformide lõpuleviimiseks vaja jätkuvat poliitilist pühendumist ja isevastutust. Võttes arvesse kava märkimisväärset makromajanduslikku ja eelarvelist tähtsust, oleks meetmete õigeaegne ja täielik rakendamine välis- ja eelarvealase haavatavuse piiramiseks äärmiselt oluline. Kava vaadatakse eeldatavasti läbi 2023. aastal, et lisada sellesse muu hulgas REPowerEU peatükk, võttes samal ajal arvesse tagastamatu toetuse vähenemist Rumeenia majanduse tugeva taastumise tõttu. Arutelud sel teemal on käimas. Uue REPowerEU peatüki kiire lisamine taaste- ja vastupidavuskavasse võimaldab rahastada täiendavaid reforme ja investeeringuid, et toetada Rumeenia strateegilisi eesmärke energia ja rohepöörde vallas. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline ja tulemuslik kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest.

| (27) | Komisjon kiitis 2022. aastal heaks kõik Rumeenia ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid. Ühtekuuluvuspoliitika programmide kiire rakendamine vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga, sealhulgas REPowerEU peatükiga, on esmatähtis, et viia Rumeenias ellu rohe- ja digipööre, suurendada majanduslikku ja sotsiaalset vastupidavust ning tagada tasakaalustatud territoriaalne areng. |
| --- | --- |

(27)

Komisjon kiitis 2022. aastal heaks kõik Rumeenia ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid. Ühtekuuluvuspoliitika programmide kiire rakendamine vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga, sealhulgas REPowerEU peatükiga, on esmatähtis, et viia Rumeenias ellu rohe- ja digipööre, suurendada majanduslikku ja sotsiaalset vastupidavust ning tagada tasakaalustatud territoriaalne areng.

| (28) | Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas ning ühtekuuluvuspoliitika programmides käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Rumeenia silmitsi mitmete muude probleemidega, mis on seotud energiapoliitika ja rohepöördega. |
| --- | --- |

(28)

Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas ning ühtekuuluvuspoliitika programmides käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Rumeenia silmitsi mitmete muude probleemidega, mis on seotud energiapoliitika ja rohepöördega.

| (29) | Rumeenia seisab silmitsi CO2 heite vähendamise väljakutsetega, kuna riik sõltub endiselt suurel määral fossiilkütustest. Fossiilkütuste (süsi, nafta ja gaas) osakaal suurenes 2021. aastal võrreldes 2020. aastaga pisut. 2021. aastal oli see 72 %, samas kui taastuvate energiaallikate arvele jäi üksnes ligikaudu 20 %. Rumeenia on liidu suuruselt teine gaasitootja, kes teenindab peamiselt kodumaist turgu. Keskendumine taastuvenergia tõhusale kasutuselevõtule, märkimisväärselt energiatõhusamale eluasemesektorile ja uute tehnoloogiate kasutamisele tööstuses aitaks Rumeenial saavutada paketis „Eesmärk 55“ kehtestatud liidu ja riiklikke 2030. aasta energia- ja kliimaeesmärke. 2022. aasta augustist kuni 2023. aasta märtsini vähenes Rumeenia maagaasi tarbimine võrreldes eelneva viie aasta sama perioodi keskmise gaasitarbimisega 20 %, st rohkem, kui nõukogu määruses (EL) 2022/1369 (10) seatud vähendamiseesmärk 15 %. Rumeenia võiks jätkata ajutiste gaasinõudluse vähendamise meetmete rakendamist kuni 31. märtsini 2024, vastavalt nõukogu määrusele (EL) 2023/706 (11). |
| --- | --- |

(29)

Rumeenia seisab silmitsi CO2 heite vähendamise väljakutsetega, kuna riik sõltub endiselt suurel määral fossiilkütustest. Fossiilkütuste (süsi, nafta ja gaas) osakaal suurenes 2021. aastal võrreldes 2020. aastaga pisut. 2021. aastal oli see 72 %, samas kui taastuvate energiaallikate arvele jäi üksnes ligikaudu 20 %. Rumeenia on liidu suuruselt teine gaasitootja, kes teenindab peamiselt kodumaist turgu. Keskendumine taastuvenergia tõhusale kasutuselevõtule, märkimisväärselt energiatõhusamale eluasemesektorile ja uute tehnoloogiate kasutamisele tööstuses aitaks Rumeenial saavutada paketis „Eesmärk 55“ kehtestatud liidu ja riiklikke 2030. aasta energia- ja kliimaeesmärke. 2022. aasta augustist kuni 2023. aasta märtsini vähenes Rumeenia maagaasi tarbimine võrreldes eelneva viie aasta sama perioodi keskmise gaasitarbimisega 20 %, st rohkem, kui nõukogu määruses (EL) 2022/1369 (10) seatud vähendamiseesmärk 15 %. Rumeenia võiks jätkata ajutiste gaasinõudluse vähendamise meetmete rakendamist kuni 31. märtsini 2024, vastavalt nõukogu määrusele (EL) 2023/706 (11).

| (30) | Võrguvõimsuse suurendamine on esmatähtis, et vähendada fossiilkütuste kasutamist ja kiirendada energiasüsteemi ümberkujundamist. Kivisöel ja pruunsöel töötavate elektritootmisrajatiste käitusest kõrvaldamine viiakse tõenäoliselt lõpule 2032. aastaks, nagu on ette nähtud Rumeenia taaste- ja vastupidavuskavas, ja kõrvaldatud võimsus tuleks asendada taastuvate energiaallikatega. Olemasolevad elektri ülekande- ja jaotusvõrgud piiravad aga uue taastuvenergiavõimsuse integreerimist. Võrgu kitsaskohad takistavad taastuvenergia kasutuselevõttu. On vaja investeeringuid olemasolevate võrkude ajakohastamiseks ja digitaliseerimiseks, et integreerida uut taastuvenergiavõimsust ja suurendada ühendusvõimsust naaberliikmesriikidega kooskõlas kliimaeesmärkidega. Võrgu ajakohastamiseks ja laiendamiseks (nii ülekande- kui ka jaotustasandil) oleks vaja integreeritud süsteemi piisavat ja täiustatud planeerimist, et vastata nõudlusele ja olla paindlik. Eelisarenduspiirkondade kindlaksmääramise lihtsustamine ja seonduvate menetluste edasine sujuvamaks muutmine, sealhulgas hoonetes väikese võimsusega taastuvenergiaseadmete (nt päikesepaneelid) kasutuselevõtu hõlbustamine, aitaks parandada praegust olukorda, kus taastuvenergiajaamade rajamise lubade saamine on suhteliselt lihtne, kuid nende võrku ühendamiseks vajalike lubade saamine märksa keerulisem. |
| --- | --- |

(30)

Võrguvõimsuse suurendamine on esmatähtis, et vähendada fossiilkütuste kasutamist ja kiirendada energiasüsteemi ümberkujundamist. Kivisöel ja pruunsöel töötavate elektritootmisrajatiste käitusest kõrvaldamine viiakse tõenäoliselt lõpule 2032. aastaks, nagu on ette nähtud Rumeenia taaste- ja vastupidavuskavas, ja kõrvaldatud võimsus tuleks asendada taastuvate energiaallikatega. Olemasolevad elektri ülekande- ja jaotusvõrgud piiravad aga uue taastuvenergiavõimsuse integreerimist. Võrgu kitsaskohad takistavad taastuvenergia kasutuselevõttu. On vaja investeeringuid olemasolevate võrkude ajakohastamiseks ja digitaliseerimiseks, et integreerida uut taastuvenergiavõimsust ja suurendada ühendusvõimsust naaberliikmesriikidega kooskõlas kliimaeesmärkidega. Võrgu ajakohastamiseks ja laiendamiseks (nii ülekande- kui ka jaotustasandil) oleks vaja integreeritud süsteemi piisavat ja täiustatud planeerimist, et vastata nõudlusele ja olla paindlik. Eelisarenduspiirkondade kindlaksmääramise lihtsustamine ja seonduvate menetluste edasine sujuvamaks muutmine, sealhulgas hoonetes väikese võimsusega taastuvenergiaseadmete (nt päikesepaneelid) kasutuselevõtu hõlbustamine, aitaks parandada praegust olukorda, kus taastuvenergiajaamade rajamise lubade saamine on suhteliselt lihtne, kuid nende võrku ühendamiseks vajalike lubade saamine märksa keerulisem.

| (31) | Ehitussektoris oleks 2030. aastaks seatud nõudlikemate riiklike eesmärkide saavutamiseks vaja riigi hoonefondi täiendavat rahastamist. Rumeenia taaste- ja vastupidavuskava kohaselt on plaanis renoveerida 2,4 miljonit m2 avalikke hooneid ja 4,4 miljonit m2 eluhooneid, samas kui ühtekuuluvuspoliitika raames on eraldatud vahendeid 1,6 miljoni m2 renoveerimiseks mõlemas sektoris. Kehv juurdepääs teabele ja rahastusele seoses energiatõhusaks renoveerimise ja taastuvenergiaseadmetega takistab aga tõsiselt olukorra edasist parandamist. Leibkondade ja väikeettevõtete parem juurdepääs rahastusele energiatõhususe suurendamiseks aitaks märkimisväärselt vähendada Rumeenia sõltuvust fossiilkütustest ja samas piirata ka energiaostuvõimetust. Lisaks võiksid piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused anda rohkem teavet selle kohta, kuidas pääseda ligi energiatõhusaks renoveerimise vahenditele ning millist liiki väikeseid taastuvenergiaseadmeid saaks hoonetes ja leibkondades kasutusele võtta. |
| --- | --- |

(31)

Ehitussektoris oleks 2030. aastaks seatud nõudlikemate riiklike eesmärkide saavutamiseks vaja riigi hoonefondi täiendavat rahastamist. Rumeenia taaste- ja vastupidavuskava kohaselt on plaanis renoveerida 2,4 miljonit m2 avalikke hooneid ja 4,4 miljonit m2 eluhooneid, samas kui ühtekuuluvuspoliitika raames on eraldatud vahendeid 1,6 miljoni m2 renoveerimiseks mõlemas sektoris. Kehv juurdepääs teabele ja rahastusele seoses energiatõhusaks renoveerimise ja taastuvenergiaseadmetega takistab aga tõsiselt olukorra edasist parandamist. Leibkondade ja väikeettevõtete parem juurdepääs rahastusele energiatõhususe suurendamiseks aitaks märkimisväärselt vähendada Rumeenia sõltuvust fossiilkütustest ja samas piirata ka energiaostuvõimetust. Lisaks võiksid piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused anda rohkem teavet selle kohta, kuidas pääseda ligi energiatõhusaks renoveerimise vahenditele ning millist liiki väikeseid taastuvenergiaseadmeid saaks hoonetes ja leibkondades kasutusele võtta.

| (32) | Tööjõu ja oskuste nappus rohepöörde jaoks olulistes sektorites ja kutsealadel, sealhulgas nullnetotehnoloogiate tootmine, kasutuselevõtt ja hooldamine, tekitab probleeme üleminekul nullnetomajandusele. Kvaliteetsed haridus- ja koolitussüsteemid, mis vastavad tööturu muutuvatele vajadustele, ning sihipärased täiend- ja ümberõppe meetmed tulemusliku aktiivse tööturupoliitika toel on esmatähtsad, et vähendada oskuste nappust ning edendada töötajate kaasamist ja tööjõu ümberpaigutamist. Kasutamata tööjõupakkumise rakendamiseks peavad kõnealused meetmed olema kättesaadavad eelkõige rohepöördest enim mõjutatud üksikisikutele ning sektorites ja piirkondades. 2022. aastal oli Rumeenias tööjõunappus mitme ameti puhul, mis nõuavad rohepöördeks erioskusi või -teadmisi, sealhulgas isoleerijad, ehitusinsenerid ja ehitusjuhid. |
| --- | --- |

(32)

Tööjõu ja oskuste nappus rohepöörde jaoks olulistes sektorites ja kutsealadel, sealhulgas nullnetotehnoloogiate tootmine, kasutuselevõtt ja hooldamine, tekitab probleeme üleminekul nullnetomajandusele. Kvaliteetsed haridus- ja koolitussüsteemid, mis vastavad tööturu muutuvatele vajadustele, ning sihipärased täiend- ja ümberõppe meetmed tulemusliku aktiivse tööturupoliitika toel on esmatähtsad, et vähendada oskuste nappust ning edendada töötajate kaasamist ja tööjõu ümberpaigutamist. Kasutamata tööjõupakkumise rakendamiseks peavad kõnealused meetmed olema kättesaadavad eelkõige rohepöördest enim mõjutatud üksikisikutele ning sektorites ja piirkondades. 2022. aastal oli Rumeenias tööjõunappus mitme ameti puhul, mis nõuavad rohepöördeks erioskusi või -teadmisi, sealhulgas isoleerijad, ehitusinsenerid ja ehitusjuhid.

| (33) | Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2023. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (12) kajastub esitatud soovituses 1. |
| --- | --- |

(33)

Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2023. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (12) kajastub esitatud soovituses 1.

| (34) | Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja hinnangut, on nõukogu 2023. aasta riikliku reformikava ja 2023. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel esitatud nõukogu soovitused kajastuvad esitatud soovituses 1. Soovituses 1 osutatud poliitikameetmed aitavad kõrvaldada haavatavust, mis on seotud maksebilansiga, mida võimendab suur eelarvepuudujääk, ja taas esile kerkivate konkurentsivõimeprobleemidega. Soovitused 2 ja 3 aitava kaasa soovituse 1 täitmisele, |
| --- | --- |

(34)

Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja hinnangut, on nõukogu 2023. aasta riikliku reformikava ja 2023. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel esitatud nõukogu soovitused kajastuvad esitatud soovituses 1. Soovituses 1 osutatud poliitikameetmed aitavad kõrvaldada haavatavust, mis on seotud maksebilansiga, mida võimendab suur eelarvepuudujääk, ja taas esile kerkivate konkurentsivõimeprobleemidega. Soovitused 2 ja 3 aitava kaasa soovituse 1 täitmisele,

SOOVITAB Rumeenial võtta 2023. ja 2024. aastal järgmisi meetmeid.

1.

Võimalikult kiiresti 2023. ja 2024. aastal kaotada kehtivad erakorralised energiatoetusmeetmed ja kasutada sellest tulenevat kokkuhoidu valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamiseks. Kui energiahindade uue tõusu tõttu on vaja uusi või jätkuvaid toetusmeetmeid, tagada, et sellised toetusmeetmed on suunatud haavatavate leibkondade ja ettevõtete kaitsmisele, on eelarve seisukohast vastuvõetava maksumusega ning säilitavad stiimulid energiasäästuks.

Säilitada riiklikult rahastatavad avaliku sektori investeeringud ning tagada rahastust antavate toetuste ja muude liidu vahendite tulemuslik kasutuselevõtt, eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks.

Jätkata pärast 2024. aastat keskpika perioodi eelarvestrateegia rakendamist, mis hõlmab järkjärgulist ja kestlikku konsolideerimist koos investeeringute ja reformidega, mis soodustavad hoogsamat kestlikku majanduskasvu, et saavutada keskpikas perspektiivis usaldusväärne eelarvepositsioon.

2.

Tagada tõhus juhtimine ja tugevdada haldussuutlikkust, et võimaldada taaste- ja vastupidavuskava jätkuvat kiiret ja järjepidevat rakendamist. Viia kiiresti lõpule töö kava „REPowerEU“ peatükiga, eesmärgiga alustada kiiresti selle rakendamist. Jätkata ühtekuuluvuspoliitika programmide kiiret rakendamist täielikus vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga.

3.

Vähendada sõltuvust fossiilkütustest ja kiirendada energiasüsteemi ümberkujundamist, eelkõige võttes kiiremini kasutusele taastuvenergia ja suurendades võrguvõimsust, et võimaldada uuel taastuvenergiavõimsusel turule pääseda. Suurendada energiatõhusust ja muuta hoonete renoveerimisega seotud jõupingutused ambitsioonikamaks, sealhulgas pakkudes paremat juurdepääsu teabele ja kestlikele rahastamisvõimalustele. Suurendada poliitilisi jõupingutusi rohepöördeks vajalike oskuste ja pädevuste pakkumiseks ja omandamiseks.

Brüssel, 14. juuli 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

3

(4)  Nõukogu 16. mai 2023. aasta soovitus euroala majanduspoliitika kohta (ELT C 180, 23.5.2023, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. veebruari 2023. aasta määrus (EL) 2023/435, millega muudetakse määrust (EL) 2021/241 riiklike taaste- ja vastupidavuskavade REPowerEU peatükkide osas ning määrusi (EL) nr 1303/2013, (EL) 2021/1060 ja (EL) 2021/1755 ning direktiivi 2003/87/EÜ (ELT L 63, 28.2.2023, lk 1).

5

(6)  ST 12319/2021; ST 12319/2021 ADD 1.

6

(7)  Nõukogu 3. aprilli 2020. aasta otsus (EL) 2020/509 ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Rumeenias (ELT L 110, 8.4.2020, lk 58).

7

(8)  Nõukogu 3. aprilli 2020. aasta soovitus Rumeenia valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks (ELT C 116, 8.4.2020, lk 1).

8

(9)  Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitus Rumeenia valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks (ELT C 304, 29.7.2021, lk 111).

9

(10)  Nõukogu 5. augusti 2022. aasta määrus (EL) 2022/1369, mis käsitleb gaasinõudluse vähendamise koordineeritud meetmeid (ELT L 206, 8.8.2022, lk 1).

10

(11)  Nõukogu 30. märtsi 2023. aasta määrus (EL) 2023/706, millega muudetakse määrust (EL) 2022/1369 seoses gaasinõudluse vähendamise meetmete nõudluse vähendamise perioodi pikendamisega ning nende meetmete rakendamise aruandluse ja seire tõhustamisega (ELT L 93, 31.3.2023, lk 1).

11

(12)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikele 2.

12

---

| 1.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/224 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/224

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

14. juuli 2023,

milles käsitletakse Sloveenia 2023. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Sloveenia 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohta

(2023/C 312/24)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (2) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu (edaspidi „rahastu“). Rahastust antakse liikmesriikidele rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. Kooskõlas Euroopa poolaasta prioriteetidega aitab rahastu kaasa majanduslikule ja kaasavale taastumisele ning kestlike ja majanduskasvu soodustavate reformide ja investeeringute tegemisele, eelkõige rohe- ja digipööret edendavate reformide ja investeeringute tegemisele, et muuta liikmesriikide majandus vastupidavamaks. Samuti aitab see tugevdada riigi rahandust ning hoogustada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis, parandada territoriaalset ühtekuuluvust liidus ja toetada Euroopa sotsiaalõiguste samba jätkuvat rakendamist. 30. juunil 2022 ajakohastati vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikele 2 rahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust. |
| --- | --- |

(1)

19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (2) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu (edaspidi „rahastu“). Rahastust antakse liikmesriikidele rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. Kooskõlas Euroopa poolaasta prioriteetidega aitab rahastu kaasa majanduslikule ja kaasavale taastumisele ning kestlike ja majanduskasvu soodustavate reformide ja investeeringute tegemisele, eelkõige rohe- ja digipööret edendavate reformide ja investeeringute tegemisele, et muuta liikmesriikide majandus vastupidavamaks. Samuti aitab see tugevdada riigi rahandust ning hoogustada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis, parandada territoriaalset ühtekuuluvust liidus ja toetada Euroopa sotsiaalõiguste samba jätkuvat rakendamist. 30. juunil 2022 ajakohastati vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikele 2 rahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.

| (2) | 22. novembril 2022 võttis komisjon vastu 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2023) algust. 23. märtsil 2023 kiitis Euroopa Ülemkogu heaks 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid, mis on koondunud konkurentsivõimelise kestlikkuse nelja mõõtme ümber. 22. novembril 2022 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (3) alusel vastu ka 2023. aasta häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Sloveeniat ühe liikmesriigina, kus võib esineda tasakaalustamatus või kus võib esineda oht selle tekkimiseks. Seetõttu ei ole põhjalik analüüs vajalik. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka arvamuse Sloveenia 2023. aasta eelarvekava kohta. Komisjon võttis vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2023. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. Nõukogu võttis 16. mail 2023 vastu euroala majanduspoliitikat käsitleva soovituse (4) (edaspidi „2023. aasta euroala käsitlev soovitus“) ja 13. märtsil 2023 ühise tööhõivearuande. |
| --- | --- |

(2)

22. novembril 2022 võttis komisjon vastu 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2023) algust. 23. märtsil 2023 kiitis Euroopa Ülemkogu heaks 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid, mis on koondunud konkurentsivõimelise kestlikkuse nelja mõõtme ümber. 22. novembril 2022 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (3) alusel vastu ka 2023. aasta häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Sloveeniat ühe liikmesriigina, kus võib esineda tasakaalustamatus või kus võib esineda oht selle tekkimiseks. Seetõttu ei ole põhjalik analüüs vajalik. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka arvamuse Sloveenia 2023. aasta eelarvekava kohta. Komisjon võttis vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2023. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. Nõukogu võttis 16. mail 2023 vastu euroala majanduspoliitikat käsitleva soovituse (4) (edaspidi „2023. aasta euroala käsitlev soovitus“) ja 13. märtsil 2023 ühise tööhõivearuande.

| (3) | Kuigi liidu riikide majandus on olnud märkimisväärselt vastupidav, avaldab geopoliitiline kontekst jätkuvalt negatiivset mõju. Kuna liit toetab kindlalt Ukrainat, keskendutakse liidu majandus- ja sotsiaalpoliitika tegevuskavas sellele, et vähendada lühiajalises perspektiivis energiašokkide negatiivset mõju nii haavatavatele leibkondadele kui ka ettevõtetele ning jätkata jõupingutusi, et viia ellu rohe- ja digipööre, toetada kestlikku ja kaasavat majanduskasvu, tagada makromajanduslik stabiilsus ja suurendada vastupidavust keskpikas perspektiivis. Samuti keskendutakse selles jõuliselt liidu konkurentsivõime ja tootlikkuse suurendamisele. |
| --- | --- |

(3)

Kuigi liidu riikide majandus on olnud märkimisväärselt vastupidav, avaldab geopoliitiline kontekst jätkuvalt negatiivset mõju. Kuna liit toetab kindlalt Ukrainat, keskendutakse liidu majandus- ja sotsiaalpoliitika tegevuskavas sellele, et vähendada lühiajalises perspektiivis energiašokkide negatiivset mõju nii haavatavatele leibkondadele kui ka ettevõtetele ning jätkata jõupingutusi, et viia ellu rohe- ja digipööre, toetada kestlikku ja kaasavat majanduskasvu, tagada makromajanduslik stabiilsus ja suurendada vastupidavust keskpikas perspektiivis. Samuti keskendutakse selles jõuliselt liidu konkurentsivõime ja tootlikkuse suurendamisele.

| (4) | 1. veebruaril 2023 avaldas komisjon teatise „Rohelise kokkuleppe tööstuskava kliimaneutraalsuse ajastuks“ (edaspidi „rohelise kokkuleppe tööstuskava“). Rohelise kokkuleppe tööstuskava eesmärk on edendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet ja toetada kiiret üleminekut kliimaneutraalsusele. See täiendab Euroopa rohelise kokkuleppe ja kava „REPowerEU“ raames tehtavaid jõupingutusi. Sellega tahetakse samuti luua keskkond, mis aitaks paremini suurendada liidu tootmisvõimsust nullnetotehnoloogia ja toodete osas, mida on vaja liidu ambitsioonikate kliimaeesmärkide saavutamiseks, samuti tagada juurdepääs asjakohastele kriitilise tähtsusega toorainetele, sealhulgas mitmekesistades hankimist, kasutades parimal viisil liikmesriikide maavarasid ja maksimeerides toorainete ringlussevõttu. Rohelise kokkuleppe tööstuskava põhineb neljal sambal: prognoositav ja lihtsam õigusraamistik, kiirem juurdepääs rahastusele, oskuste edendamine ning avatud kaubandus tarneahelate vastupidavuse tagamiseks. Komisjon avaldas 16. märtsil 2023 teatise „ELi pikaajaline konkurentsivõime: pilk 2030. aasta järgsesse aega“, milles on esitatud üheksa üksteist tugevdavat tegurit koos eesmärgiga luua majanduskasvu soodustav õigusraamistik. Teatises seatakse poliitilised prioriteedid, mille eesmärk on aktiivselt tagada struktuursed parandused, sihipärased investeeringud ja reguleerivad meetmed liidu ja selle liikmesriikide pikaajalise konkurentsivõime edendamiseks. Allpool esitatud soovitused aitavad neid prioriteete ellu viia. |
| --- | --- |

(4)

1. veebruaril 2023 avaldas komisjon teatise „Rohelise kokkuleppe tööstuskava kliimaneutraalsuse ajastuks“ (edaspidi „rohelise kokkuleppe tööstuskava“). Rohelise kokkuleppe tööstuskava eesmärk on edendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet ja toetada kiiret üleminekut kliimaneutraalsusele. See täiendab Euroopa rohelise kokkuleppe ja kava „REPowerEU“ raames tehtavaid jõupingutusi. Sellega tahetakse samuti luua keskkond, mis aitaks paremini suurendada liidu tootmisvõimsust nullnetotehnoloogia ja toodete osas, mida on vaja liidu ambitsioonikate kliimaeesmärkide saavutamiseks, samuti tagada juurdepääs asjakohastele kriitilise tähtsusega toorainetele, sealhulgas mitmekesistades hankimist, kasutades parimal viisil liikmesriikide maavarasid ja maksimeerides toorainete ringlussevõttu. Rohelise kokkuleppe tööstuskava põhineb neljal sambal: prognoositav ja lihtsam õigusraamistik, kiirem juurdepääs rahastusele, oskuste edendamine ning avatud kaubandus tarneahelate vastupidavuse tagamiseks. Komisjon avaldas 16. märtsil 2023 teatise „ELi pikaajaline konkurentsivõime: pilk 2030. aasta järgsesse aega“, milles on esitatud üheksa üksteist tugevdavat tegurit koos eesmärgiga luua majanduskasvu soodustav õigusraamistik. Teatises seatakse poliitilised prioriteedid, mille eesmärk on aktiivselt tagada struktuursed parandused, sihipärased investeeringud ja reguleerivad meetmed liidu ja selle liikmesriikide pikaajalise konkurentsivõime edendamiseks. Allpool esitatud soovitused aitavad neid prioriteete ellu viia.

| (5) | 2023. aastal jätkub majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta areng kooskõlas rahastu rakendamisega. Taaste- ja vastupidavuskavade täielik rakendamine on jätkuvalt oluline Euroopa poolaasta poliitiliste prioriteetide elluviimiseks, kuna kavades käsitletakse kõiki viimastel aastatel esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019., 2020. ja 2022. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mis on läbi vaadatud või mida on ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21. |
| --- | --- |

(5)

2023. aastal jätkub majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta areng kooskõlas rahastu rakendamisega. Taaste- ja vastupidavuskavade täielik rakendamine on jätkuvalt oluline Euroopa poolaasta poliitiliste prioriteetide elluviimiseks, kuna kavades käsitletakse kõiki viimastel aastatel esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019., 2020. ja 2022. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mis on läbi vaadatud või mida on ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21.

| (6) | 27. veebruaril 2023 vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2023/435 (5) (edaspidi „REPowerEU määrus“) eesmärk on kaotada kiiresti järkjärguliselt liidu sõltuvus Venemaa fossiilkütuste impordist. See aitab tugevdada energiajulgeolekut ja mitmekesistada liidu energiavarustust ning suurendada samal ajal taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, energiasalvestusvõimsust ja energiatõhusust. REPowerEU määrus võimaldab liikmesriikidel lisada oma riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse uue REPowerEU peatüki, et rahastada olulisi reforme ja investeeringuid, mis aitavad saavutada REPowerEU eesmärke. Samuti aitavad kõnealused reformid ja investeeringud suurendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet, nagu on kirjeldatud rohelise kokkuleppe tööstuskavas, ja käsitleda energiaalaseid riigipõhiseid soovitusi, mis esitati liikmesriikidele 2022. aastal ja esitatakse neile asjakohasel juhul ka 2023. aastal. REPowerEU määrusega kehtestatakse uus tagastamatu rahalise toetuse kategooria, mille kaudu saavad liikmesriigid rahastada taaste- ja vastupidavuskavade raames uusi energiaga seotud reforme ja investeeringuid. |
| --- | --- |

(6)

27. veebruaril 2023 vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2023/435 (5) (edaspidi „REPowerEU määrus“) eesmärk on kaotada kiiresti järkjärguliselt liidu sõltuvus Venemaa fossiilkütuste impordist. See aitab tugevdada energiajulgeolekut ja mitmekesistada liidu energiavarustust ning suurendada samal ajal taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, energiasalvestusvõimsust ja energiatõhusust. REPowerEU määrus võimaldab liikmesriikidel lisada oma riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse uue REPowerEU peatüki, et rahastada olulisi reforme ja investeeringuid, mis aitavad saavutada REPowerEU eesmärke. Samuti aitavad kõnealused reformid ja investeeringud suurendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet, nagu on kirjeldatud rohelise kokkuleppe tööstuskavas, ja käsitleda energiaalaseid riigipõhiseid soovitusi, mis esitati liikmesriikidele 2022. aastal ja esitatakse neile asjakohasel juhul ka 2023. aastal. REPowerEU määrusega kehtestatakse uus tagastamatu rahalise toetuse kategooria, mille kaudu saavad liikmesriigid rahastada taaste- ja vastupidavuskavade raames uusi energiaga seotud reforme ja investeeringuid.

| (7) | 8. märtsil 2023 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse eelarvepoliitika suunised 2024. aastaks (edaspidi „8. märtsi 2023. aasta teatis“). Selle eesmärk on toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon tuletas meelde, et stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamine lõpetatakse 2023. aasta lõpus. Komisjon kutsus üles kohaldama 2023.–2024. aastal eelarvepoliitikat, mis tagab võla jätkusuutlikkuse keskpikas perspektiivis ja suurendab kestlikul viisil potentsiaalset majanduskasvu, ning kutsus liikmesriike üles määrama oma 2023. aasta stabiilsus- ja lähenemisprogrammides kindlaks, kuidas eelarvekavadega tagatakse keskpikas perspektiivis eelarvepuudujäägi aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse 3 % sisemajanduse koguproduktist (edaspidi „SKP“) järgimine ning võla usutav ja pidev vähendamine või selle hoidmine usaldusväärsel tasemel. Komisjon kutsus samuti liikmesriike üles kaotama järk-järgult riiklikud eelarvemeetmed, mis on kehtestatud leibkondade ja ettevõtete kaitsmiseks energiahinnašoki eest, ja alustama kõige vähem suunatud meetmetest. Komisjon märkis, et kui uue energiahinnasurve tõttu on vaja toetusmeetmeid pikendada, peaksid liikmesriikide sellised meetmed olema paremini suunatud haavatavatele leibkondadele ja ettevõtetele. Komisjon teatas, et eelarvesoovitused tuleks kvantifitseerida ja diferentseerida. Lisaks, nagu on kavandatud komisjoni 9. novembri 2022. aasta teatises ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniste kohta, sõnastatakse eelarvesoovitused esmaste netokulude põhjal. Komisjon soovitas, et kõik liikmesriigid jätkavad riiklikult rahastatavaid investeeringuid ning tagavad rahastu ning muude liidu vahendite tõhusa kasutamise, eelkõige seoses rohe- ja digipöördega ning vastupidavuseesmärkidega. Komisjon märkis, et teeb nõukogule ettepaneku, et kehtivate õigusnormide kohased ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal. |
| --- | --- |

(7)

8. märtsil 2023 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse eelarvepoliitika suunised 2024. aastaks (edaspidi „8. märtsi 2023. aasta teatis“). Selle eesmärk on toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon tuletas meelde, et stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamine lõpetatakse 2023. aasta lõpus. Komisjon kutsus üles kohaldama 2023.–2024. aastal eelarvepoliitikat, mis tagab võla jätkusuutlikkuse keskpikas perspektiivis ja suurendab kestlikul viisil potentsiaalset majanduskasvu, ning kutsus liikmesriike üles määrama oma 2023. aasta stabiilsus- ja lähenemisprogrammides kindlaks, kuidas eelarvekavadega tagatakse keskpikas perspektiivis eelarvepuudujäägi aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse 3 % sisemajanduse koguproduktist (edaspidi „SKP“) järgimine ning võla usutav ja pidev vähendamine või selle hoidmine usaldusväärsel tasemel. Komisjon kutsus samuti liikmesriike üles kaotama järk-järgult riiklikud eelarvemeetmed, mis on kehtestatud leibkondade ja ettevõtete kaitsmiseks energiahinnašoki eest, ja alustama kõige vähem suunatud meetmetest. Komisjon märkis, et kui uue energiahinnasurve tõttu on vaja toetusmeetmeid pikendada, peaksid liikmesriikide sellised meetmed olema paremini suunatud haavatavatele leibkondadele ja ettevõtetele. Komisjon teatas, et eelarvesoovitused tuleks kvantifitseerida ja diferentseerida. Lisaks, nagu on kavandatud komisjoni 9. novembri 2022. aasta teatises ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniste kohta, sõnastatakse eelarvesoovitused esmaste netokulude põhjal. Komisjon soovitas, et kõik liikmesriigid jätkavad riiklikult rahastatavaid investeeringuid ning tagavad rahastu ning muude liidu vahendite tõhusa kasutamise, eelkõige seoses rohe- ja digipöördega ning vastupidavuseesmärkidega. Komisjon märkis, et teeb nõukogule ettepaneku, et kehtivate õigusnormide kohased ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal.

| (8) | 26. aprillil 2023 esitas komisjon seadusandlikud ettepanekud liidu majanduse juhtimise eeskirjade põhjalikuks reformimiseks. Ettepanekute põhieesmärk on parandada valitsemissektori võla jätkusuutlikkust ning edendada reformide ja investeeringute kaudu kõigis liikmesriikides kestlikku ja kaasavat majanduskasvu. Komisjon soovib ettepanekutega suurendada riikide isevastutust, lihtsustada raamistikku ja keskenduda enam keskpikale perioodile, millega kaasneb tõhus ja ühtsem täitmise tagamine. ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniseid käsitlevate nõukogu 14. märtsi 2023. aasta järelduste kohaselt on eesmärk viia seadusandlik töö lõpule 2023. aastal. |
| --- | --- |

(8)

26. aprillil 2023 esitas komisjon seadusandlikud ettepanekud liidu majanduse juhtimise eeskirjade põhjalikuks reformimiseks. Ettepanekute põhieesmärk on parandada valitsemissektori võla jätkusuutlikkust ning edendada reformide ja investeeringute kaudu kõigis liikmesriikides kestlikku ja kaasavat majanduskasvu. Komisjon soovib ettepanekutega suurendada riikide isevastutust, lihtsustada raamistikku ja keskenduda enam keskpikale perioodile, millega kaasneb tõhus ja ühtsem täitmise tagamine. ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniseid käsitlevate nõukogu 14. märtsi 2023. aasta järelduste kohaselt on eesmärk viia seadusandlik töö lõpule 2023. aastal.

| (9) | 30. aprillil 2021 esitas Sloveenia vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas sätestatud hindamissuunistega. 28. juulil 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse, millega kiidetakse heaks Sloveenia taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnang (6). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Sloveenia on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjaomased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud. |
| --- | --- |

(9)

30. aprillil 2021 esitas Sloveenia vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas sätestatud hindamissuunistega. 28. juulil 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse, millega kiidetakse heaks Sloveenia taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnang (6). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Sloveenia on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjaomased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud.

| (10) | 14. aprillil 2023 esitas Sloveenia oma 2023. aasta riikliku reformikava ja 26. aprillil 2023 oma 2023. aasta stabiilsusprogrammi kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 4 lõikega 1. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2023. aasta riiklik reformikava ka Sloveenia kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava täitmisel tehtud edusammude kohta. |
| --- | --- |

(10)

14. aprillil 2023 esitas Sloveenia oma 2023. aasta riikliku reformikava ja 26. aprillil 2023 oma 2023. aasta stabiilsusprogrammi kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 4 lõikega 1. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2023. aasta riiklik reformikava ka Sloveenia kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava täitmisel tehtud edusammude kohta.

| (11) | 24. mail 2023 avaldas komisjon Sloveenia kohta 2023. aasta riigiaruande. Selles hinnati Sloveenia edusamme nõukogu poolt aastatel 2019–2022 vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti kokkuvõte sellest, kuidas Sloveenia on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Kõnealuse analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega. Samuti hinnati Sloveenia edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kestliku arengu eesmärkide saavutamisel. |
| --- | --- |

(11)

24. mail 2023 avaldas komisjon Sloveenia kohta 2023. aasta riigiaruande. Selles hinnati Sloveenia edusamme nõukogu poolt aastatel 2019–2022 vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti kokkuvõte sellest, kuidas Sloveenia on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Kõnealuse analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega. Samuti hinnati Sloveenia edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

| (12) | Eurostati kinnitatud andmete kohaselt vähenes Sloveenia valitsemissektori eelarvepuudujääk 4,6 %-lt SKPst 2021. aastal 3,0 %-le SKPst 2022. aastal, samas kui valitsemissektori võlg vähenes 74,5 %-lt SKPst 2021. aasta lõpus 69,9 %-le SKPst 2022. aasta lõpus. 24. mail 2023 avaldas komisjon aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Kõnealuses aruandes arutati Sloveenia eelarveseisundit, kuna riigi valitsemissektori eelarvepuudujääk peaks kavakohaselt ületama 2023. aastal aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst. Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägikriteerium ei ole täidetud. Kooskõlas 8. märtsi 2023. aasta teatisega ei teinud komisjon ettepanekut algatada 2023. aasta kevadel uued ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused. Seejärel märkis komisjon, et teeb nõukogule ettepaneku, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal. Sloveenia peaks seda arvesse võtma oma 2023. aasta eelarve täitmisel ja 2024. aasta eelarvekava koostamisel. |
| --- | --- |

(12)

Eurostati kinnitatud andmete kohaselt vähenes Sloveenia valitsemissektori eelarvepuudujääk 4,6 %-lt SKPst 2021. aastal 3,0 %-le SKPst 2022. aastal, samas kui valitsemissektori võlg vähenes 74,5 %-lt SKPst 2021. aasta lõpus 69,9 %-le SKPst 2022. aasta lõpus. 24. mail 2023 avaldas komisjon aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Kõnealuses aruandes arutati Sloveenia eelarveseisundit, kuna riigi valitsemissektori eelarvepuudujääk peaks kavakohaselt ületama 2023. aastal aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst. Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägikriteerium ei ole täidetud. Kooskõlas 8. märtsi 2023. aasta teatisega ei teinud komisjon ettepanekut algatada 2023. aasta kevadel uued ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused. Seejärel märkis komisjon, et teeb nõukogule ettepaneku, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal. Sloveenia peaks seda arvesse võtma oma 2023. aasta eelarve täitmisel ja 2024. aasta eelarvekava koostamisel.

| (13) | Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud eelarvepoliitilised meetmed, mis on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. 2022. aastal hõlmasid sellised tulusid vähendavad eelarvepoliitilised meetmed elektri, gaasi, kaugkütte ja küttepuidu käibemaksu, kütuse-, gaasi- ja elektriaktsiisi ning kütuste CO2-maksu ajutist alandamist, samas kui sellised kulusid suurendavad eelarvepoliitilised meetmed hõlmasid kahe kuu jooksul suuremat lapsetoetust, sotsiaalselt haavatavate inimeste energiatoetust ja 2021. aasta hindade põhjal ettevõtjatele makstavaid toetusi. Komisjoni hinnangul oli nende meetmete eelarveline netokulu 2022. aastal 1,0 % SKPst. Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud ka Ukraina põgenike ajutise kaitsega seotud eelarvekulud, mis olid 2022. aastal hinnanguliselt 0,1 % SKPst. Samal ajal vähenesid COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete hinnangulised kulud 4,1 %-lt SKPst 2021. aastal 1,0 %-le SKPst 2022. aastal. |
| --- | --- |

(13)

Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud eelarvepoliitilised meetmed, mis on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. 2022. aastal hõlmasid sellised tulusid vähendavad eelarvepoliitilised meetmed elektri, gaasi, kaugkütte ja küttepuidu käibemaksu, kütuse-, gaasi- ja elektriaktsiisi ning kütuste CO2-maksu ajutist alandamist, samas kui sellised kulusid suurendavad eelarvepoliitilised meetmed hõlmasid kahe kuu jooksul suuremat lapsetoetust, sotsiaalselt haavatavate inimeste energiatoetust ja 2021. aasta hindade põhjal ettevõtjatele makstavaid toetusi. Komisjoni hinnangul oli nende meetmete eelarveline netokulu 2022. aastal 1,0 % SKPst. Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud ka Ukraina põgenike ajutise kaitsega seotud eelarvekulud, mis olid 2022. aastal hinnanguliselt 0,1 % SKPst. Samal ajal vähenesid COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete hinnangulised kulud 4,1 %-lt SKPst 2021. aastal 1,0 %-le SKPst 2022. aastal.

| (14) | 18. juunil 2021 soovitas nõukogu Sloveenial (7) säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas rahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud. |
| --- | --- |

(14)

18. juunil 2021 soovitas nõukogu Sloveenial (7) säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas rahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud.

| (15) | Komisjoni hinnangul oli eelarvepoliitika (8) 2022. aastal toetav (– 1,2 % SKPst), nagu nõukogu soovitas. Nagu nõukogu soovitas, jätkas Sloveenia majanduse taastamise toetamist rahastust rahastatavate investeeringutega. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatud kulude maht oli 2022. aastal 0,7 % SKPst (2021. aastal 0,8 % SKPst). Riiklikult rahastatavad investeeringud andsid eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,7 protsendipunkti (9). Seega säilitas Sloveenia riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu nõukogu soovitas. Samal ajal andis riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,4 protsendipunkti. See märkimisväärne ekspansiivne panus hõlmas energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud eelarvepoliitiliste meetmete täiendavat mõju (täiendav eelarveline netokulu 1,0 % SKPst) ning Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulusid (0,1 % SKPst). Seega hoidis Sloveenia riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasvu piisavalt kontrolli all. |
| --- | --- |

(15)

Komisjoni hinnangul oli eelarvepoliitika (8) 2022. aastal toetav (– 1,2 % SKPst), nagu nõukogu soovitas. Nagu nõukogu soovitas, jätkas Sloveenia majanduse taastamise toetamist rahastust rahastatavate investeeringutega. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatud kulude maht oli 2022. aastal 0,7 % SKPst (2021. aastal 0,8 % SKPst). Riiklikult rahastatavad investeeringud andsid eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,7 protsendipunkti (9). Seega säilitas Sloveenia riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu nõukogu soovitas. Samal ajal andis riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,4 protsendipunkti. See märkimisväärne ekspansiivne panus hõlmas energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud eelarvepoliitiliste meetmete täiendavat mõju (täiendav eelarveline netokulu 1,0 % SKPst) ning Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulusid (0,1 % SKPst). Seega hoidis Sloveenia riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasvu piisavalt kontrolli all.

| (16) | 2023. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2023. aastal soodsam kui komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis märgitud ja pärast seda sellega kooskõlas. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2023. aastal 1,8 % ja 2024. aastal 2,5 %. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv väiksem (2023. aastal 1,2 % ja 2024. aastal 2,2 %), mis on peamiselt tingitud netoekspordi väiksemast panusest kasvu. |
| --- | --- |

(16)

2023. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2023. aastal soodsam kui komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis märgitud ja pärast seda sellega kooskõlas. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2023. aastal 1,8 % ja 2024. aastal 2,5 %. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv väiksem (2023. aastal 1,2 % ja 2024. aastal 2,2 %), mis on peamiselt tingitud netoekspordi väiksemast panusest kasvu.

| (17) | Valitsus prognoosib oma 2023. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk suureneb 2023. aastal 4,1 %-le SKPst. Suurenemine 2023. aastal tuleneb peamiselt suurematest avaliku sektori investeeringutest, mis on tingitud eelmise mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) kasutusperioodi lõppemisest ja suurtest toetustest. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 69,9 %-lt SKPst 2022. aasta lõpus 68,9 %-le SKPst 2023. aasta lõpus. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarvepuudujääk 2023. aastal 3,7 % SKPst. See on 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud puudujäägist väiksem, mis on peamiselt tingitud väiksematest avaliku sektori investeeringutest, seda eelkõige energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamise toetuste ja meetmete kasutuselevõtmise suutlikkuse piiratuse ja nende väiksema kasutamise tõttu. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2023. aasta lõpus sarnane (69,1 %). |
| --- | --- |

(17)

Valitsus prognoosib oma 2023. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk suureneb 2023. aastal 4,1 %-le SKPst. Suurenemine 2023. aastal tuleneb peamiselt suurematest avaliku sektori investeeringutest, mis on tingitud eelmise mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) kasutusperioodi lõppemisest ja suurtest toetustest. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 69,9 %-lt SKPst 2022. aasta lõpus 68,9 %-le SKPst 2023. aasta lõpus. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarvepuudujääk 2023. aastal 3,7 % SKPst. See on 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud puudujäägist väiksem, mis on peamiselt tingitud väiksematest avaliku sektori investeeringutest, seda eelkõige energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamise toetuste ja meetmete kasutuselevõtmise suutlikkuse piiratuse ja nende väiksema kasutamise tõttu. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2023. aasta lõpus sarnane (69,1 %).

| (18) | 2023. aastal peaksid valitsemissektori eelarvepositsiooni jätkuvalt mõjutama eelarvepoliitilised meetmed, mida on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. Need hõlmavad 2022. aastast pikendatud meetmeid (eelkõige elektri, gaasi, kaugkütte ja küttepuidu käibemaksu, kütuse-, gaasi- ja elektriaktsiisi ning kütuste CO2-maksu ajutist alandamist) ning uusi meetmeid, nagu uus ja mahukam 2021. aasta hindadega võrdlusel põhinev ettevõtjatele toetuste maksmise kava ning hüvitis elektri ja maagaasi turustajatele, kes varustavad tarbijaid (näiteks kodutarbijad või väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad), kelle elektri- ja maagaasihindade suhtes kohaldatakse valitsuse kehtestatud hinnalagesid. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on toetusmeetmete eelarveline netokulu 2023. aastal 0,9 % SKPst (10). Enamik 2023. aasta meetmetest ei näi olevat suunatud kõige haavatavamatele leibkondadele või ettevõtetele ning paljud neist ei säilita täielikult hinnasignaali energianõudluse vähendamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks. Seepärast moodustavad suunatud toetusmeetmed, mida võetakse arvesse nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovituse (11) järgimise hindamisel, komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt 2023. aastal 0,1 % SKPst (võrreldes 0,6 %ga SKPst 2022. aastal). Lisaks peaks 2023. aasta valitsemissektori eelarvepositsioon paranema tänu COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete järkjärgulisele kaotamisele, hinnangute kohaselt mahus 1,0 % SKPst. |
| --- | --- |

(18)

2023. aastal peaksid valitsemissektori eelarvepositsiooni jätkuvalt mõjutama eelarvepoliitilised meetmed, mida on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. Need hõlmavad 2022. aastast pikendatud meetmeid (eelkõige elektri, gaasi, kaugkütte ja küttepuidu käibemaksu, kütuse-, gaasi- ja elektriaktsiisi ning kütuste CO2-maksu ajutist alandamist) ning uusi meetmeid, nagu uus ja mahukam 2021. aasta hindadega võrdlusel põhinev ettevõtjatele toetuste maksmise kava ning hüvitis elektri ja maagaasi turustajatele, kes varustavad tarbijaid (näiteks kodutarbijad või väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad), kelle elektri- ja maagaasihindade suhtes kohaldatakse valitsuse kehtestatud hinnalagesid. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on toetusmeetmete eelarveline netokulu 2023. aastal 0,9 % SKPst (10). Enamik 2023. aasta meetmetest ei näi olevat suunatud kõige haavatavamatele leibkondadele või ettevõtetele ning paljud neist ei säilita täielikult hinnasignaali energianõudluse vähendamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks. Seepärast moodustavad suunatud toetusmeetmed, mida võetakse arvesse nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovituse (11) järgimise hindamisel, komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt 2023. aastal 0,1 % SKPst (võrreldes 0,6 %ga SKPst 2022. aastal). Lisaks peaks 2023. aasta valitsemissektori eelarvepositsioon paranema tänu COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete järkjärgulisele kaotamisele, hinnangute kohaselt mahus 1,0 % SKPst.

| (19) | Oma 12. juuli 2022 soovituses soovitas nõukogu Sloveenial võtta meetmeid, tagamaks, et 2023. aastal on riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv kooskõlas üldiselt neutraalse eelarvepoliitikaga, (12) võttes arvesse jätkuvat ajutist ja sihipärast toetust leibkondadele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Sloveenia peaks olema valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Samuti soovitati Sloveenial suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades rahastut ning muid liidu vahendeid. |
| --- | --- |

(19)

Oma 12. juuli 2022 soovituses soovitas nõukogu Sloveenial võtta meetmeid, tagamaks, et 2023. aastal on riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv kooskõlas üldiselt neutraalse eelarvepoliitikaga, (12) võttes arvesse jätkuvat ajutist ja sihipärast toetust leibkondadele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Sloveenia peaks olema valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Samuti soovitati Sloveenial suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades rahastut ning muid liidu vahendeid.

| (20) | Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika 2023. aastal kiire inflatsiooni tingimustes ekspansiivne (– 1,2 % SKPst). See järgneb 2022. aasta ekspansiivsele eelarvepoliitikale (– 1,2 % SKPst). Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) peaks andma 2023. aastal eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,3 % SKPst. See on nii hoolimata energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamatele leibkondadele ja ettevõtetele suunatud toetusmeetmete kulude vähenemisest 0,5 % SKPst. Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate netokulude ekspansiivne panus ei ole seega tingitud suunatud toetusest leibkondadele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukraina põgenikele. Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude ekspansiivne kasv (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) tuleneb suurematest toetustest (sh energiameetmed) ja avaliku sektori palgakulude suurenemisest. Kokkuvõttes ei ole riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude prognoositud kasv nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitusega kooskõlas. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulude maht on 2023. aastal 1,6 % SKPst, samas kui riiklikult rahastatavad investeeringud annavad prognoosi kohaselt eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,1 protsendipunkti (13). Seega kavatseb Sloveenia rahastada täiendavaid investeeringuid rahastust ja muudest liidu vahenditest ning säilitab prognoosi kohaselt riiklikult rahastatavad investeeringud. Kavas on rahastada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, nagu raudteetaristusse, üleujutuste ennetamisse, tervishoidu ning teadusuuringutesse ja innovatsiooni, mida rahastatakse rahastust ning muudest liidu vahenditest. |
| --- | --- |

(20)

Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika 2023. aastal kiire inflatsiooni tingimustes ekspansiivne (– 1,2 % SKPst). See järgneb 2022. aasta ekspansiivsele eelarvepoliitikale (– 1,2 % SKPst). Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) peaks andma 2023. aastal eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,3 % SKPst. See on nii hoolimata energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamatele leibkondadele ja ettevõtetele suunatud toetusmeetmete kulude vähenemisest 0,5 % SKPst. Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate netokulude ekspansiivne panus ei ole seega tingitud suunatud toetusest leibkondadele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukraina põgenikele. Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude ekspansiivne kasv (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) tuleneb suurematest toetustest (sh energiameetmed) ja avaliku sektori palgakulude suurenemisest. Kokkuvõttes ei ole riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude prognoositud kasv nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitusega kooskõlas. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulude maht on 2023. aastal 1,6 % SKPst, samas kui riiklikult rahastatavad investeeringud annavad prognoosi kohaselt eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,1 protsendipunkti (13). Seega kavatseb Sloveenia rahastada täiendavaid investeeringuid rahastust ja muudest liidu vahenditest ning säilitab prognoosi kohaselt riiklikult rahastatavad investeeringud. Kavas on rahastada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, nagu raudteetaristusse, üleujutuste ennetamisse, tervishoidu ning teadusuuringutesse ja innovatsiooni, mida rahastatakse rahastust ning muudest liidu vahenditest.

| (21) | 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk 2024. aastal vähenema 2,8 %-le SKPst. Vähenemine 2024. aastal tuleneb peamiselt toetuste vähenemisest pärast energiahindade tõusu majandusliku mõju leevendamiseks võetud meetmete kaotamist ja avaliku sektori investeeringute vähenemisest pärast eelmisest mitmeaastasest finantsraamistikust saadavate liidu vahendite kasutamise lõppu 2023. aastal. Vastavalt 2023. aasta stabiilsusprogrammile prognoositakse, et valitsemissektori võla suhe SKPsse väheneb 2024. aasta lõpus 66,5 %-le. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk moodustab 2024. aastal 2,9 % SKPst. See on 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud puudujäägist suurem, mis on peamiselt tingitud suurematest hüvitistest töötajatele ja sotsiaaltoetustest. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2024. aasta lõpus sarnane (66,6 %). |
| --- | --- |

(21)

2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk 2024. aastal vähenema 2,8 %-le SKPst. Vähenemine 2024. aastal tuleneb peamiselt toetuste vähenemisest pärast energiahindade tõusu majandusliku mõju leevendamiseks võetud meetmete kaotamist ja avaliku sektori investeeringute vähenemisest pärast eelmisest mitmeaastasest finantsraamistikust saadavate liidu vahendite kasutamise lõppu 2023. aastal. Vastavalt 2023. aasta stabiilsusprogrammile prognoositakse, et valitsemissektori võla suhe SKPsse väheneb 2024. aasta lõpus 66,5 %-le. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk moodustab 2024. aastal 2,9 % SKPst. See on 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud puudujäägist suurem, mis on peamiselt tingitud suurematest hüvitistest töötajatele ja sotsiaaltoetustest. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2024. aasta lõpus sarnane (66,6 %).

| (22) | 2023. aasta stabiilsusprogrammis nähakse ette kõigi energiatoetusmeetmete järkjärguline kaotamine 2024. aastal. Ka komisjon eeldab energiatoetusmeetmete täielikku järkjärgulist kaotamist 2024. aastal. See sõltub eeldusest, et energiahinnad ei tõuse uuesti. |
| --- | --- |

(22)

2023. aasta stabiilsusprogrammis nähakse ette kõigi energiatoetusmeetmete järkjärguline kaotamine 2024. aastal. Ka komisjon eeldab energiatoetusmeetmete täielikku järkjärgulist kaotamist 2024. aastal. See sõltub eeldusest, et energiahinnad ei tõuse uuesti.

| (23) | Määrusega (EÜ) nr 1466/97 on seatud struktuurse eelarvepositsiooni iga-aastase parandamise sihtmärgiks 0,5 % SKPst, (14) et liikuda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas. Võttes arvesse riigi rahanduse jätkusuutlikkuse kaalutlusi ja vajadust vähendada eelarvepuudujääki allapoole aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst, oleks komisjoni hinnangul asjakohane parandada struktuurset eelarvepositsiooni 2024. aastal vähemalt 0,5 % SKPst. Sellise paranemise tagamiseks ning kooskõlas komisjoni metoodikaga ei tohiks riiklikult rahastatavate esmaste netokulude (15) kasv 2024. aastal ületada 5,5 %, nagu on kajastatud käesolevas soovituses. Samal ajal tuleks ülejäänud energiatoetusmeetmed (komisjoni praeguse hinnangu kohaselt 0,9 % SKPst 2023. aastal) sõltuvalt energiaturu suundumustest järk-järgult kaotada, alustades kõige vähem suunatud meetmetest, ning sellest tulenevat kokkuhoidu tuleks kasutada valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamiseks. Komisjoni hinnangute kohaselt oleks selle tulemuseks esmaste netokulude kasv alla 2024. aastaks soovitatud maksimaalse kasvumäära. Lisaks ei ole komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate netokulude kasv 2023. aastal kooskõlas nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitusega. Kui see leiab kinnitust, oleks 2024. aastal asjakohane esmaste netokulude väiksem kasv. |
| --- | --- |

(23)

Määrusega (EÜ) nr 1466/97 on seatud struktuurse eelarvepositsiooni iga-aastase parandamise sihtmärgiks 0,5 % SKPst, (14) et liikuda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas. Võttes arvesse riigi rahanduse jätkusuutlikkuse kaalutlusi ja vajadust vähendada eelarvepuudujääki allapoole aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst, oleks komisjoni hinnangul asjakohane parandada struktuurset eelarvepositsiooni 2024. aastal vähemalt 0,5 % SKPst. Sellise paranemise tagamiseks ning kooskõlas komisjoni metoodikaga ei tohiks riiklikult rahastatavate esmaste netokulude (15) kasv 2024. aastal ületada 5,5 %, nagu on kajastatud käesolevas soovituses. Samal ajal tuleks ülejäänud energiatoetusmeetmed (komisjoni praeguse hinnangu kohaselt 0,9 % SKPst 2023. aastal) sõltuvalt energiaturu suundumustest järk-järgult kaotada, alustades kõige vähem suunatud meetmetest, ning sellest tulenevat kokkuhoidu tuleks kasutada valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamiseks. Komisjoni hinnangute kohaselt oleks selle tulemuseks esmaste netokulude kasv alla 2024. aastaks soovitatud maksimaalse kasvumäära. Lisaks ei ole komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate netokulude kasv 2023. aastal kooskõlas nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitusega. Kui see leiab kinnitust, oleks 2024. aastal asjakohane esmaste netokulude väiksem kasv.

| (24) | Eeldades, et poliitikat ei muudeta, prognoositakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et riiklikult rahastatavad esmased netokulud kasvavad 2024. aastal 3,0 %, mis on soovitatud kasvumäärast vähem. |
| --- | --- |

(24)

Eeldades, et poliitikat ei muudeta, prognoositakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et riiklikult rahastatavad esmased netokulud kasvavad 2024. aastal 3,0 %, mis on soovitatud kasvumäärast vähem.

| (25) | 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaksid valitsemissektori investeeringud vähenema 6,4 %-lt SKPst 2023. aastal 5,5 %-le SKPst 2024. aastal. Väiksemad investeeringud kajastavad väiksemaid riiklikult rahastatavaid investeeringuid ja kokkuvõttes väiksemaid liidu rahastatavaid investeeringuid, kuid suuremaid investeeringuid rahastust. 2023. aasta stabiilsusprogrammis osutatakse reformidele ja investeeringutele, mis peaksid aitama kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkusele ning kestlikule ja kaasavale majanduskasvule. Kõnealused reformid ja investeeringud hõlmavad investeeringuid raudteetaristusse, tervishoidu, teadusuuringutesse ja innovatsiooni ning rohe- ja digipöörde elementidesse, mis on samuti osa taaste- ja vastupidavuskavast. |
| --- | --- |

(25)

2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaksid valitsemissektori investeeringud vähenema 6,4 %-lt SKPst 2023. aastal 5,5 %-le SKPst 2024. aastal. Väiksemad investeeringud kajastavad väiksemaid riiklikult rahastatavaid investeeringuid ja kokkuvõttes väiksemaid liidu rahastatavaid investeeringuid, kuid suuremaid investeeringuid rahastust. 2023. aasta stabiilsusprogrammis osutatakse reformidele ja investeeringutele, mis peaksid aitama kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkusele ning kestlikule ja kaasavale majanduskasvule. Kõnealused reformid ja investeeringud hõlmavad investeeringuid raudteetaristusse, tervishoidu, teadusuuringutesse ja innovatsiooni ning rohe- ja digipöörde elementidesse, mis on samuti osa taaste- ja vastupidavuskavast.

| (26) | 2023. aasta stabiilsusprogrammis on esitatud keskpika perioodi eelarvekava aastani 2026. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk vähenema 2,2 %-le SKPst 2025. aastal ja 1,3 %-le SKPst 2026. aastal. Seega peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk jääma 2024. aastast kuni 2023. aasta stabiilsusprogrammi perioodi lõpuni alla 3 % SKPst. Programmi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 66,5 %-lt SKPst 2024. aasta lõpus 63,5 %-le SKPst 2026. aasta lõpuks. |
| --- | --- |

(26)

2023. aasta stabiilsusprogrammis on esitatud keskpika perioodi eelarvekava aastani 2026. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk vähenema 2,2 %-le SKPst 2025. aastal ja 1,3 %-le SKPst 2026. aastal. Seega peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk jääma 2024. aastast kuni 2023. aasta stabiilsusprogrammi perioodi lõpuni alla 3 % SKPst. Programmi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 66,5 %-lt SKPst 2024. aasta lõpus 63,5 %-le SKPst 2026. aasta lõpuks.

| (27) | Tervishoiukulud suurenevad 2019.–2070. aastal eeldatavasti 1,5 protsendipunkti SKPst ning pikaajalise hoolduse kulud kahekordistuvad 2055. aastaks. Sloveenial on keskpikas perspektiivis keskmised ja pikas perspektiivis suured riigi rahanduse jätkusuutlikkuse riskid, mis on tingitud vananeva elanikkonnaga seotud kulutustest. Viimastel aastatel on riik alustanud tervishoiu- ja pikaajalise hoolduse põhjalikke reforme. Pikaajalise hoolduse reformi rakendamine on siiski viibinud ning selle rahastamist keskpikas ja pikas perspektiivis ei ole ikka veel tagatud. Tervishoiureformi kavandamisest nähtub ka, et seda rakendatakse mitmes etapis, kusjuures keskendutakse kvaliteetsete teenuste kättesaadavusele ning sotsiaalsete õiguste ja kaasatuse parandamisele. Kuna see koormab täiendavalt riigi rahandust, on Sloveenia jaoks äärmiselt oluline esitada meetmete kogum, millega luuakse stabiilne tulubaas, mis ei kahjusta eelarve tasakaalu keskpikas ja pikas perspektiivis. |
| --- | --- |

(27)

Tervishoiukulud suurenevad 2019.–2070. aastal eeldatavasti 1,5 protsendipunkti SKPst ning pikaajalise hoolduse kulud kahekordistuvad 2055. aastaks. Sloveenial on keskpikas perspektiivis keskmised ja pikas perspektiivis suured riigi rahanduse jätkusuutlikkuse riskid, mis on tingitud vananeva elanikkonnaga seotud kulutustest. Viimastel aastatel on riik alustanud tervishoiu- ja pikaajalise hoolduse põhjalikke reforme. Pikaajalise hoolduse reformi rakendamine on siiski viibinud ning selle rahastamist keskpikas ja pikas perspektiivis ei ole ikka veel tagatud. Tervishoiureformi kavandamisest nähtub ka, et seda rakendatakse mitmes etapis, kusjuures keskendutakse kvaliteetsete teenuste kättesaadavusele ning sotsiaalsete õiguste ja kaasatuse parandamisele. Kuna see koormab täiendavalt riigi rahandust, on Sloveenia jaoks äärmiselt oluline esitada meetmete kogum, millega luuakse stabiilne tulubaas, mis ei kahjusta eelarve tasakaalu keskpikas ja pikas perspektiivis.

| (28) | Üksikisiku tulumaksu seaduse 2022. aasta detsembris vastu võetud muudatustega pöörati tagasi enamik 2022. aasta märtsis vastu võetud varasematest muudatustest, mille eesmärk oli olnud vähendada tööjõu maksustamist ja millel oleks 2025. aastaks olnud negatiivne mõju eelarvele kuni 1,3 % SKPst. Võrreldes liidu koondnäitajatega on Sloveenia maksutulu osakaal SKPst veidi väiksem ja mõned majanduskasvu pigem soodustavad maksud on alakasutatud. Sloveenia toetub suurel määral tööjõu maksustamisele: tööjõumaksude osakaal kogu maksutulus ületab liidu koondnäitajat. Perioodilised kinnisvaramaksud on Sloveenias suhteliselt madalad (0,5 % SKPst võrreldes liidu keskmisega 1,1 % SKPst). Majanduskasvu soodustav ja keskkonnahoidlik maksureform võib pikemas perspektiivis toetada eelarve konsolideerimist ja kestlikku majanduskasvu. Selline maksureform võiks hõlbustada üleminekut tööjõu maksustamiselt suuremale perioodiliste omandimaksude osakaalule ning toetada töökohtade loomist nullnetoajastul ja muudes suurema lisaväärtusega tööstusharudes. Madalamad tööjõumaksud soodustaksid ka tööjõupakkumist, sealhulgas oskustööliste ja võõrtöötajate osas. |
| --- | --- |

(28)

Üksikisiku tulumaksu seaduse 2022. aasta detsembris vastu võetud muudatustega pöörati tagasi enamik 2022. aasta märtsis vastu võetud varasematest muudatustest, mille eesmärk oli olnud vähendada tööjõu maksustamist ja millel oleks 2025. aastaks olnud negatiivne mõju eelarvele kuni 1,3 % SKPst. Võrreldes liidu koondnäitajatega on Sloveenia maksutulu osakaal SKPst veidi väiksem ja mõned majanduskasvu pigem soodustavad maksud on alakasutatud. Sloveenia toetub suurel määral tööjõu maksustamisele: tööjõumaksude osakaal kogu maksutulus ületab liidu koondnäitajat. Perioodilised kinnisvaramaksud on Sloveenias suhteliselt madalad (0,5 % SKPst võrreldes liidu keskmisega 1,1 % SKPst). Majanduskasvu soodustav ja keskkonnahoidlik maksureform võib pikemas perspektiivis toetada eelarve konsolideerimist ja kestlikku majanduskasvu. Selline maksureform võiks hõlbustada üleminekut tööjõu maksustamiselt suuremale perioodiliste omandimaksude osakaalule ning toetada töökohtade loomist nullnetoajastul ja muudes suurema lisaväärtusega tööstusharudes. Madalamad tööjõumaksud soodustaksid ka tööjõupakkumist, sealhulgas oskustööliste ja võõrtöötajate osas.

| (29) | Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks. Sloveenia taaste- ja vastupidavuskava rakendamine käib, kuid viivituste oht suureneb. Sloveenia esitas ühe maksetaotluse, mis vastas taaste- ja vastupidavuskavas seatud 12 eesmärgile ja sihile ning mille alusel maksti välja kokku ligikaudu 49,6 miljonit eurot. Selleks et kiirendada taaste- ja vastupidavuskava rakendamist praeguses keerulises keskkonnas, on vaja tugevdada Sloveenia juhtimisstruktuuri ja haldussuutlikkust ning tagada, et vajalikud otsused tehakse viivitusteta. See puudutab eelkõige tervishoiu, pikaajalise hoolduse ja pensionide struktuurireforme. Taaste- ja vastupidavuskava addendum ning uus REPowerEU lisapeatükk peaksid sisaldama ülejäänud maksetaotluste realistlikku ajakava ning need tuleks esitada kiiresti, et vältida edasisi viivitusi või häireid taaste- ja vastupidavuskava rakendamisel. Uue REPowerEU peatüki kiire lisamine taaste- ja vastupidavuskavasse võimaldab rahastada täiendavaid reforme ja investeeringuid, et toetada Sloveenia strateegilisi eesmärke energia ja rohepöörde vallas. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline ja tulemuslik kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest. |
| --- | --- |

(29)

Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks. Sloveenia taaste- ja vastupidavuskava rakendamine käib, kuid viivituste oht suureneb. Sloveenia esitas ühe maksetaotluse, mis vastas taaste- ja vastupidavuskavas seatud 12 eesmärgile ja sihile ning mille alusel maksti välja kokku ligikaudu 49,6 miljonit eurot. Selleks et kiirendada taaste- ja vastupidavuskava rakendamist praeguses keerulises keskkonnas, on vaja tugevdada Sloveenia juhtimisstruktuuri ja haldussuutlikkust ning tagada, et vajalikud otsused tehakse viivitusteta. See puudutab eelkõige tervishoiu, pikaajalise hoolduse ja pensionide struktuurireforme. Taaste- ja vastupidavuskava addendum ning uus REPowerEU lisapeatükk peaksid sisaldama ülejäänud maksetaotluste realistlikku ajakava ning need tuleks esitada kiiresti, et vältida edasisi viivitusi või häireid taaste- ja vastupidavuskava rakendamisel. Uue REPowerEU peatüki kiire lisamine taaste- ja vastupidavuskavasse võimaldab rahastada täiendavaid reforme ja investeeringuid, et toetada Sloveenia strateegilisi eesmärke energia ja rohepöörde vallas. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline ja tulemuslik kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest.

| (30) | Komisjon kiitis 2022. aastal heaks kõik Sloveenia ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid. Ühtekuuluvuspoliitika programmide kiire rakendamine vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga, sealhulgas REPowerEU peatükiga, on esmatähtis, et viia Sloveenias ellu rohe- ja digipööre, suurendada majanduslikku ja sotsiaalset vastupidavust ning tagada tasakaalustatud territoriaalne areng. |
| --- | --- |

(30)

Komisjon kiitis 2022. aastal heaks kõik Sloveenia ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid. Ühtekuuluvuspoliitika programmide kiire rakendamine vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga, sealhulgas REPowerEU peatükiga, on esmatähtis, et viia Sloveenias ellu rohe- ja digipööre, suurendada majanduslikku ja sotsiaalset vastupidavust ning tagada tasakaalustatud territoriaalne areng.

| (31) | Sloveenia oli enne seda, kui Venemaa tungis Ukrainasse, tegelikkuses täielikult sõltuv Venemaast kui ainsast maagaasi riiki tarnijast. Alates 2023. aastast suutis Sloveenia siiski ligikaudu kolmandiku oma maagaasitarnetest tagada Alžeeriast pärit impordi kaudu. Gaasil on Sloveenia energiaallikate jaotuses endiselt oluline roll (12 %) ja see on tööstuse jaoks oluline energiaallikas, tagades samas energiasektoris paindlikkuse. Seepärast tuleks edendada tööstus- ja energiasektori CO2 heite vähendamist, milleks tuleks taastuvad energiaallikad ja energiatõhususe meetmed kiirendatult kasutusele võtta. Sloveenia pani oma riiklikus energia- ja kliimakavas paika, et liidu 2030. aasta taastuvenergia eesmärgi saavutamise panusena võetakse eesmärgiks 27 %. See on oluliselt väiksem Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1999 (16) II lisa kohaselt 2030. aastaks arvutatud taastuvenergia osakaalust 37 %. Sloveenia saavutas 2021. aastal oma eesmärgi (25 %) seoses taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaaluga summaarses energia lõpptarbimises, kasutades liidu piiriülese koostöö mehhanismi kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2018/2001 (17) (statistiliste ülekannete kaudu). Võrgupõhiste taastuvenergiarajatiste loamenetlused on endiselt pidurdavad, suuresti selle pärast, et keskkonnamenetlused on keerukad ja aeganõudvad, eriti tuuleparkide puhul, kus menetlused võivad venida mitme aastani. Sloveenia peab oma ajakohastatud riiklikus energia- ja kliimakavas oluliselt tugevdama oma taastuvenergia eesmärki, et kajastada liidu ambitsioonikamaid kliima- ja energiaeesmärke, mis on kirjas paketis „Eesmärk 55“ ja REPowerEU kavas. 2022. aasta augustist kuni 2023. aasta märtsini vähenes Sloveenia maagaasi tarbimine võrreldes eelneva viie aasta sama perioodi keskmise gaasitarbimisega 14 %, st veidi vähem, kui oli seatud eesmärgiks (15 %). Sloveenia võiks suurendada jõupingutusi gaasinõudluse ajutiseks vähendamiseks kuni 31. märtsini 2024, vastavalt nõukogu määrusele (EL) 2022/1369 (18). |
| --- | --- |

(31)

Sloveenia oli enne seda, kui Venemaa tungis Ukrainasse, tegelikkuses täielikult sõltuv Venemaast kui ainsast maagaasi riiki tarnijast. Alates 2023. aastast suutis Sloveenia siiski ligikaudu kolmandiku oma maagaasitarnetest tagada Alžeeriast pärit impordi kaudu. Gaasil on Sloveenia energiaallikate jaotuses endiselt oluline roll (12 %) ja see on tööstuse jaoks oluline energiaallikas, tagades samas energiasektoris paindlikkuse. Seepärast tuleks edendada tööstus- ja energiasektori CO2 heite vähendamist, milleks tuleks taastuvad energiaallikad ja energiatõhususe meetmed kiirendatult kasutusele võtta. Sloveenia pani oma riiklikus energia- ja kliimakavas paika, et liidu 2030. aasta taastuvenergia eesmärgi saavutamise panusena võetakse eesmärgiks 27 %. See on oluliselt väiksem Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1999 (16) II lisa kohaselt 2030. aastaks arvutatud taastuvenergia osakaalust 37 %. Sloveenia saavutas 2021. aastal oma eesmärgi (25 %) seoses taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaaluga summaarses energia lõpptarbimises, kasutades liidu piiriülese koostöö mehhanismi kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2018/2001 (17) (statistiliste ülekannete kaudu). Võrgupõhiste taastuvenergiarajatiste loamenetlused on endiselt pidurdavad, suuresti selle pärast, et keskkonnamenetlused on keerukad ja aeganõudvad, eriti tuuleparkide puhul, kus menetlused võivad venida mitme aastani. Sloveenia peab oma ajakohastatud riiklikus energia- ja kliimakavas oluliselt tugevdama oma taastuvenergia eesmärki, et kajastada liidu ambitsioonikamaid kliima- ja energiaeesmärke, mis on kirjas paketis „Eesmärk 55“ ja REPowerEU kavas. 2022. aasta augustist kuni 2023. aasta märtsini vähenes Sloveenia maagaasi tarbimine võrreldes eelneva viie aasta sama perioodi keskmise gaasitarbimisega 14 %, st veidi vähem, kui oli seatud eesmärgiks (15 %). Sloveenia võiks suurendada jõupingutusi gaasinõudluse ajutiseks vähendamiseks kuni 31. märtsini 2024, vastavalt nõukogu määrusele (EL) 2022/1369 (18).

| (32) | Sloveenia taaste- ja vastupidavuskava juba sisaldab olulisi reforme ja investeeringuid, mille eesmärk on i) suurendada taastuvate energiaallikate osakaalu summaarses energia lõpptarbimises; ii) hõlbustada taastuvenergia tootmisrajatiste juurdepääsu elektrivõrgule ja sellesse integreerimist; iii) suurendada üldkasutatavate hoonete energiatõhusust ja renoveerimist ning iv) võimaldada alternatiivkütuste taristu kasutuselevõttu. Kuigi taaste- ja vastupidavuskava meetmed on oluline samm fossiilkütustest loobumisega seotud mitmekesistamisel, võiks rohkem pingutada, et kiirendada taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu kõigis sektorites. See võiks hõlmata taastuvenergiarajatiste jaoks prioriteetsete kohtade määramist, loamenetluste edasist lihtsustamist ja lühendamist, võrgu tugevdamist ning üldise võrguhalduse parandamist (et võimaldada rohkemate taastuvenergiarajatiste ühendamist, eelkõige madal- ja keskpinge tasemel). Heiteta transpordile ja taristule keskendumisega saaks veelgi vähendada kasvuhoonegaaside heidet ja sõltuvust fossiilkütustest. |
| --- | --- |

(32)

Sloveenia taaste- ja vastupidavuskava juba sisaldab olulisi reforme ja investeeringuid, mille eesmärk on i) suurendada taastuvate energiaallikate osakaalu summaarses energia lõpptarbimises; ii) hõlbustada taastuvenergia tootmisrajatiste juurdepääsu elektrivõrgule ja sellesse integreerimist; iii) suurendada üldkasutatavate hoonete energiatõhusust ja renoveerimist ning iv) võimaldada alternatiivkütuste taristu kasutuselevõttu. Kuigi taaste- ja vastupidavuskava meetmed on oluline samm fossiilkütustest loobumisega seotud mitmekesistamisel, võiks rohkem pingutada, et kiirendada taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu kõigis sektorites. See võiks hõlmata taastuvenergiarajatiste jaoks prioriteetsete kohtade määramist, loamenetluste edasist lihtsustamist ja lühendamist, võrgu tugevdamist ning üldise võrguhalduse parandamist (et võimaldada rohkemate taastuvenergiarajatiste ühendamist, eelkõige madal- ja keskpinge tasemel). Heiteta transpordile ja taristule keskendumisega saaks veelgi vähendada kasvuhoonegaaside heidet ja sõltuvust fossiilkütustest.

| (33) | Tööjõu ja oskuste nappus rohepöörde jaoks olulistes sektorites ja kutsealadel, sealhulgas nullnetotehnoloogiate tootmine, kasutuselevõtt ja hooldamine, tekitab probleeme üleminekul nullnetomajandusele. Kvaliteetsed haridus- ja koolitussüsteemid, mis vastavad tööturu muutuvatele vajadustele, ning sihipärased täiend- ja ümberõppe meetmed on esmatähtsad, et vähendada oskuste nappust ning edendada töötajate kaasamist ja tööjõu ümberpaigutamist. Kasutamata tööjõupakkumise rakendamiseks peavad kõnealused meetmed olema kättesaadavad eelkõige rohepöördest enim mõjutatud üksikisikutele ning sektorites ja piirkondades. Parem õpe teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika vallas võib tugevdada haridussüsteemi suutlikkust anda õppijatele edukalt rohe- ja digipöördeks vajalikud pädevused. 2022. aastal oli Sloveenias tööjõunappus 66 ameti puhul, mis nõuavad rohepöördeks erioskusi ja -pädevusi. Vabade ametikohtade määr suurenes sellistes olulistes sektorites nagu ehitus (3,5 %-lt 2015. aastal 7,0 %-le 2022. aastal) ja tootmine (1,2 %-lt 2015. aastal 2,6 %-le 2022. aastal), kusjuures mõlemad sektorid ületasid liidu keskmist, mis oli 2022. aastal vastavalt 4,0 % ja 2,3 %. |
| --- | --- |

(33)

Tööjõu ja oskuste nappus rohepöörde jaoks olulistes sektorites ja kutsealadel, sealhulgas nullnetotehnoloogiate tootmine, kasutuselevõtt ja hooldamine, tekitab probleeme üleminekul nullnetomajandusele. Kvaliteetsed haridus- ja koolitussüsteemid, mis vastavad tööturu muutuvatele vajadustele, ning sihipärased täiend- ja ümberõppe meetmed on esmatähtsad, et vähendada oskuste nappust ning edendada töötajate kaasamist ja tööjõu ümberpaigutamist. Kasutamata tööjõupakkumise rakendamiseks peavad kõnealused meetmed olema kättesaadavad eelkõige rohepöördest enim mõjutatud üksikisikutele ning sektorites ja piirkondades. Parem õpe teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika vallas võib tugevdada haridussüsteemi suutlikkust anda õppijatele edukalt rohe- ja digipöördeks vajalikud pädevused. 2022. aastal oli Sloveenias tööjõunappus 66 ameti puhul, mis nõuavad rohepöördeks erioskusi ja -pädevusi. Vabade ametikohtade määr suurenes sellistes olulistes sektorites nagu ehitus (3,5 %-lt 2015. aastal 7,0 %-le 2022. aastal) ja tootmine (1,2 %-lt 2015. aastal 2,6 %-le 2022. aastal), kusjuures mõlemad sektorid ületasid liidu keskmist, mis oli 2022. aastal vastavalt 4,0 % ja 2,3 %.

| (34) | Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2023. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (19) kajastub esitatud soovituses 1. |
| --- | --- |

(34)

Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2023. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (19) kajastub esitatud soovituses 1.

| (35) | Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et i) tagada võla jätkusuutlikkus ja hoiduda 2023. aastal kogunõudluse laiapõhjalisest toetamisest, suunata paremini kõrgete energiahindade mõju leevendamiseks võetavaid eelarvemeetmeid ning kaaluda asjakohaseid viise toetuse lõpetamiseks, kui energiahinnasurve väheneb; ii) säilitada avaliku sektori investeeringute kõrge tase ja edendada erainvesteeringuid, et toetada rohe- ja digipööret; iii) toetada palgasuundumusi, mis leevendavad ostujõu vähenemist, piirates samal ajal teisest mõju inflatsioonile, tõhustada veelgi aktiivset tööturupoliitikat ja leevendada oskuste nappust; iv) parandada ettevõtluskeskkonda ja tagada, et ettevõtetele antav energiatoetus on kulutõhus, ajutine, suunatud elujõulistele ettevõtetele ja säilitab stiimulid rohepöördeks, ning v) säilitada makromajanduslik finantsstabiilsus ja jälgida riske, jätkates samal ajal tööd pangandusliidu väljakujundamiseks. Sloveenia puhul aitavad soovitused 1, 2 ja 3 rakendada esimest, teist ja kolmandat soovitust, mis on sätestatud 2023. aasta euroala käsitlevas soovituses, |
| --- | --- |

(35)

Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et i) tagada võla jätkusuutlikkus ja hoiduda 2023. aastal kogunõudluse laiapõhjalisest toetamisest, suunata paremini kõrgete energiahindade mõju leevendamiseks võetavaid eelarvemeetmeid ning kaaluda asjakohaseid viise toetuse lõpetamiseks, kui energiahinnasurve väheneb; ii) säilitada avaliku sektori investeeringute kõrge tase ja edendada erainvesteeringuid, et toetada rohe- ja digipööret; iii) toetada palgasuundumusi, mis leevendavad ostujõu vähenemist, piirates samal ajal teisest mõju inflatsioonile, tõhustada veelgi aktiivset tööturupoliitikat ja leevendada oskuste nappust; iv) parandada ettevõtluskeskkonda ja tagada, et ettevõtetele antav energiatoetus on kulutõhus, ajutine, suunatud elujõulistele ettevõtetele ja säilitab stiimulid rohepöördeks, ning v) säilitada makromajanduslik finantsstabiilsus ja jälgida riske, jätkates samal ajal tööd pangandusliidu väljakujundamiseks. Sloveenia puhul aitavad soovitused 1, 2 ja 3 rakendada esimest, teist ja kolmandat soovitust, mis on sätestatud 2023. aasta euroala käsitlevas soovituses,

SOOVITAB Sloveenial võtta 2023. ja 2024. aastal järgmisi meetmeid.

1.

Tagada konservatiivne eelarvepoliitika, eelkõige piirates riiklikult rahastatavate esmaste netokulude nominaalset kasvu 2024. aastal kuni 5,5 %ni (20).

Säilitada riiklikult rahastatavad avaliku sektori investeeringud ning tagada rahastust antavate toetuste ja muude liidu vahendite tulemuslik kasutuselevõtt, eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks.

Jätkata pärast 2024. aastat keskpika perioodi eelarvestrateegia rakendamist, mis hõlmab järkjärgulist ja kestlikku konsolideerimist koos investeeringute ja reformidega, mis soodustavad hoogsamat kestlikku majanduskasvu, et saavutada keskpikas perspektiivis usaldusväärne eelarvepositsioon.

Tagada tervishoiusüsteemi ja pikaajalise hoolduse süsteemi pikaajaline eelarveline jätkusuutlikus. Tasakaalustada maksutulud majanduskasvu soodustavamate ja kestlikumate allikate suunas.

2.

Tagada tõhus juhtimisstruktuur ja tugevdada haldussuutlikkust, et võimaldada taaste- ja vastupidavuskava kiiret ja järjepidevat rakendamist. Viia kiiresti lõpule töö kava „REPowerEU“ peatükiga, eesmärgiga alustada kiiresti selle rakendamist. Jätkata ühtekuuluvuspoliitika programmide kiiret rakendamist täielikus vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga.

3.

Jätkata jõupingutusi gaasiimpordi mitmekesistamiseks ja üldise sõltuvuse vähendamiseks fossiilkütustest, kiirendades taastuvenergia kasutuselevõttu, eelkõige lihtsustades ja lühendades veelgi loamenetlusi ning tugevdades elektrivõrku ja parandades selle haldamist, sealhulgas digitaliseerimise kaudu. Laiendada energiatõhususe meetmete rakendamist, eelkõige ehitussektoris, edendada transpordisektori elektrifitseerimist ning suurendada poliitilisi jõupingutusi rohepöördeks vajalike oskuste ja pädevuste pakkumiseks ja omandamiseks.

Brüssel, 14. juuli 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 25).

3

(4)  Nõukogu 16. mai 2023. aasta soovitus euroala majanduspoliitika kohta (ELT C 180, 23.5.2023, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. veebruari 2023. aasta määrus (EL) 2023/435, millega muudetakse määrust (EL) 2021/241 riiklike taaste- ja vastupidavuskavade REPowerEU peatükkide osas ning määrusi (EL) nr 1303/2013, (EL) 2021/1060 ja (EL) 2021/1755 ning direktiivi 2003/87/EÜ (ELT L 63, 28.2.2023, lk 1).

5

(6)  ST 10612/2021 INIT; ST 10612/2021 ADD 1.

6

(7)  Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitus, milles esitatakse nõukogu arvamus Sloveenia 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 304, 29.7.2021, lk 116).

7

(8)  Eelarvepoliitikat mõõdetakse esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse rahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavaid kulusid. Üksikasjalikum teave on esitatud eelarvestatistikatabelite tekstikastis 1.

8

(9)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud andsid ekspansiivse panuse 0,2 protsendipunkti SKPst.

9

(10)  See näitaja kajastab nende meetmete aastaste eelarvekulude taset, sealhulgas jooksvaid tulusid ja kulusid ning asjakohasel juhul kapitalikulumeetmeid.

10

(11)  Nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitus, milles käsitletakse Sloveenia 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Sloveenia 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 334, 1.9.2022, lk 197).

11

(12)  Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on Sloveenia keskpika perioodi nominaalne potentsiaalne SKP kasv, mida kasutatakse eelarvepoliitika mõõtmiseks (kümne aasta keskmine), hinnanguliselt 10,1 %.

12

(13)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma neutraalse panuse 0,0 protsendipunkti SKPst.

13

(14)  Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikkel 5 nõuab ka kohandamist rohkem kui 0,5 % SKPst liikmesriikide puhul, kelle valitsemissektori võlg ületab 60 % SKPst või kelle võla jätkusuutlikkusega seotud riskid on suuremad.

14

(15)  Esmased netokulud on riiklikult rahastatavad kulud ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta ning need ei hõlma intressikulusid ega tsüklilisi töötuskulusid.

15

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013 (ELT L 328, 21.12.2018, lk 1).

16

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328, 21.12.2018, lk 82).

17

(18)  Nõukogu 5. augusti 2022. aasta määrus (EL) 2022/1369, mis käsitleb gaasinõudluse vähendamise koordineeritud meetmeid (ELT L 206, 8.8.2022, lk 1).

18

(19)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.

19

(20)  See vastab hinnangute kohaselt 2024. aastal struktuurse eelarvepositsiooni iga-aastasele parandamisele vähemalt 0,5 % SKPst, nagu on kirjeldatud põhjenduses 23.

20

---

| 1.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/233 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/233

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

14. juuli 2023,

milles käsitletakse Slovakkia 2023. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Slovakkia 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohta

(2023/C 312/25)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (3) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu (edaspidi „rahastu“). Rahastust antakse liikmesriikidele rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. Kooskõlas Euroopa poolaasta prioriteetidega aitab rahastu kaasa majanduslikule ja kaasavale taastumisele ning kestlike ja majanduskasvu soodustavate reformide ja investeeringute tegemisele, eelkõige rohe- ja digipööret edendavate reformide ja investeeringute tegemisele, et muuta liikmesriikide majandus vastupidavamaks. Samuti aitab see tugevdada riigi rahandust ning hoogustada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis, parandada territoriaalset ühtekuuluvust liidus ja toetada Euroopa sotsiaalõiguste samba jätkuvat rakendamist. 30. juunil 2022 ajakohastati vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikele 2 rahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust. |
| --- | --- |

(1)

19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (3) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu (edaspidi „rahastu“). Rahastust antakse liikmesriikidele rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. Kooskõlas Euroopa poolaasta prioriteetidega aitab rahastu kaasa majanduslikule ja kaasavale taastumisele ning kestlike ja majanduskasvu soodustavate reformide ja investeeringute tegemisele, eelkõige rohe- ja digipööret edendavate reformide ja investeeringute tegemisele, et muuta liikmesriikide majandus vastupidavamaks. Samuti aitab see tugevdada riigi rahandust ning hoogustada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis, parandada territoriaalset ühtekuuluvust liidus ja toetada Euroopa sotsiaalõiguste samba jätkuvat rakendamist. 30. juunil 2022 ajakohastati vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikele 2 rahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.

| (2) | 22. novembril 2022 võttis komisjon vastu 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2023) algust. 23. märtsil 2023 kiitis Euroopa Ülemkogu heaks 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid, mis on koondunud konkurentsivõimelise kestlikkuse nelja mõõtme ümber. 22. novembril 2022 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka 2023. aasta häiremehhanismi aruande, milles nimetati Slovakkiat ühe liikmesriigina, kus võib esineda tasakaalustamatus või kus võib esineda oht selle tekkimiseks ja kelle olukorda oleks vaja põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka arvamuse Slovakkia 2023. aasta eelarvekava kohta. Komisjon võttis vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2023. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. Nõukogu võttis 16. mail 2023 vastu euroala majanduspoliitikat käsitleva soovituse (4) (edaspidi „2023. aasta euroala käsitlev soovitus“) ja 13. märtsil 2023 ühise tööhõivearuande. |
| --- | --- |

(2)

22. novembril 2022 võttis komisjon vastu 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2023) algust. 23. märtsil 2023 kiitis Euroopa Ülemkogu heaks 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid, mis on koondunud konkurentsivõimelise kestlikkuse nelja mõõtme ümber. 22. novembril 2022 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka 2023. aasta häiremehhanismi aruande, milles nimetati Slovakkiat ühe liikmesriigina, kus võib esineda tasakaalustamatus või kus võib esineda oht selle tekkimiseks ja kelle olukorda oleks vaja põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka arvamuse Slovakkia 2023. aasta eelarvekava kohta. Komisjon võttis vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2023. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. Nõukogu võttis 16. mail 2023 vastu euroala majanduspoliitikat käsitleva soovituse (4) (edaspidi „2023. aasta euroala käsitlev soovitus“) ja 13. märtsil 2023 ühise tööhõivearuande.

| (3) | Kuigi liidu riikide majandus on olnud märkimisväärselt vastupidav, avaldab geopoliitiline kontekst jätkuvalt negatiivset mõju. Kuna liit toetab kindlalt Ukrainat, keskendutakse liidu majandus- ja sotsiaalpoliitika tegevuskavas sellele, et vähendada lühiajalises perspektiivis energiašokkide negatiivset mõju nii haavatavatele leibkondadele kui ka ettevõtetele ning jätkata jõupingutusi, et viia ellu rohe- ja digipööre, toetada kestlikku ja kaasavat majanduskasvu, tagada makromajanduslik stabiilsus ja suurendada vastupidavust keskpikas perspektiivis. Samuti keskendutakse selles jõuliselt liidu konkurentsivõime ja tootlikkuse suurendamisele. |
| --- | --- |

(3)

Kuigi liidu riikide majandus on olnud märkimisväärselt vastupidav, avaldab geopoliitiline kontekst jätkuvalt negatiivset mõju. Kuna liit toetab kindlalt Ukrainat, keskendutakse liidu majandus- ja sotsiaalpoliitika tegevuskavas sellele, et vähendada lühiajalises perspektiivis energiašokkide negatiivset mõju nii haavatavatele leibkondadele kui ka ettevõtetele ning jätkata jõupingutusi, et viia ellu rohe- ja digipööre, toetada kestlikku ja kaasavat majanduskasvu, tagada makromajanduslik stabiilsus ja suurendada vastupidavust keskpikas perspektiivis. Samuti keskendutakse selles jõuliselt liidu konkurentsivõime ja tootlikkuse suurendamisele.

| (4) | 1. veebruaril 2023 avaldas komisjon teatise „Rohelise kokkuleppe tööstuskava kliimaneutraalsuse ajastuks“ (edaspidi „rohelise kokkuleppe tööstuskava“). Rohelise kokkuleppe tööstuskava eesmärk on edendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet ja toetada kiiret üleminekut kliimaneutraalsusele. See täiendab Euroopa rohelise kokkuleppe ja kava „REPowerEU“ raames tehtavaid jõupingutusi. Sellega tahetakse samuti luua keskkond, mis aitaks paremini suurendada liidu tootmisvõimsust nullnetotehnoloogia ja toodete osas, mida on vaja liidu ambitsioonikate kliimaeesmärkide saavutamiseks, samuti tagada juurdepääs asjakohastele kriitilise tähtsusega toorainetele, sealhulgas mitmekesistades hankimist, kasutades parimal viisil liikmesriikide maavarasid ja maksimeerides toorainete ringlussevõttu. Rohelise kokkuleppe tööstuskava põhineb neljal sambal: prognoositav ja lihtsam õigusraamistik, kiirem juurdepääs rahastusele, oskuste edendamine ning avatud kaubandus tarneahelate vastupidavuse tagamiseks. Komisjon avaldas 16. märtsil 2023 ka teatise „ELi pikaajaline konkurentsivõime: pilk 2030. aasta järgsesse aega“, milles on esitatud üheksa üksteist tugevdavat tegurit koos eesmärgiga luua majanduskasvu soodustav õigusraamistik. Teatises seatakse poliitilised prioriteedid, mille eesmärk on aktiivselt tagada struktuursed parandused, sihipärased investeeringud ja reguleerivad meetmed liidu ja selle liikmesriikide pikaajalise konkurentsivõime edendamiseks. Allpool esitatud soovitused aitavad neid prioriteete ellu viia. |
| --- | --- |

(4)

1. veebruaril 2023 avaldas komisjon teatise „Rohelise kokkuleppe tööstuskava kliimaneutraalsuse ajastuks“ (edaspidi „rohelise kokkuleppe tööstuskava“). Rohelise kokkuleppe tööstuskava eesmärk on edendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet ja toetada kiiret üleminekut kliimaneutraalsusele. See täiendab Euroopa rohelise kokkuleppe ja kava „REPowerEU“ raames tehtavaid jõupingutusi. Sellega tahetakse samuti luua keskkond, mis aitaks paremini suurendada liidu tootmisvõimsust nullnetotehnoloogia ja toodete osas, mida on vaja liidu ambitsioonikate kliimaeesmärkide saavutamiseks, samuti tagada juurdepääs asjakohastele kriitilise tähtsusega toorainetele, sealhulgas mitmekesistades hankimist, kasutades parimal viisil liikmesriikide maavarasid ja maksimeerides toorainete ringlussevõttu. Rohelise kokkuleppe tööstuskava põhineb neljal sambal: prognoositav ja lihtsam õigusraamistik, kiirem juurdepääs rahastusele, oskuste edendamine ning avatud kaubandus tarneahelate vastupidavuse tagamiseks. Komisjon avaldas 16. märtsil 2023 ka teatise „ELi pikaajaline konkurentsivõime: pilk 2030. aasta järgsesse aega“, milles on esitatud üheksa üksteist tugevdavat tegurit koos eesmärgiga luua majanduskasvu soodustav õigusraamistik. Teatises seatakse poliitilised prioriteedid, mille eesmärk on aktiivselt tagada struktuursed parandused, sihipärased investeeringud ja reguleerivad meetmed liidu ja selle liikmesriikide pikaajalise konkurentsivõime edendamiseks. Allpool esitatud soovitused aitavad neid prioriteete ellu viia.

| (5) | 2023. aastal jätkub majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta areng kooskõlas rahastu rakendamisega. Taaste- ja vastupidavuskavade täielik rakendamine on jätkuvalt oluline Euroopa poolaasta poliitiliste prioriteetide elluviimiseks, kuna kavades käsitletakse kõiki viimastel aastatel esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019., 2020. ja 2022. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mis on läbi vaadatud või mida on ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21. |
| --- | --- |

(5)

2023. aastal jätkub majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta areng kooskõlas rahastu rakendamisega. Taaste- ja vastupidavuskavade täielik rakendamine on jätkuvalt oluline Euroopa poolaasta poliitiliste prioriteetide elluviimiseks, kuna kavades käsitletakse kõiki viimastel aastatel esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019., 2020. ja 2022. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mis on läbi vaadatud või mida on ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21.

| (6) | 27. veebruaril 2023 vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2023/435 (5) (edaspidi „REPowerEU määrus“) eesmärk on kaotada kiiresti järkjärguliselt liidu sõltuvus Venemaa fossiilkütuste impordist. See aitab tugevdada energiajulgeolekut ja mitmekesistada liidu energiavarustust ning suurendada samal ajal taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, energiasalvestusvõimsust ja energiatõhusust. REPowerEU määrus võimaldab liikmesriikidel lisada oma riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse uue REPowerEU peatüki, et rahastada olulisi reforme ja investeeringuid, mis aitavad saavutada REPowerEU eesmärke. Samuti aitavad kõnealused reformid ja investeeringud suurendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet, nagu on kirjeldatud rohelise kokkuleppe tööstuskavas, ja käsitleda energiaalaseid riigipõhiseid soovitusi, mis esitati liikmesriikidele 2022. aastal ja esitatakse neile asjakohasel juhul ka 2023. aastal. REPowerEU määrusega kehtestatakse uus tagastamatu rahalise toetuse kategooria, mille kaudu saavad liikmesriigid rahastada taaste- ja vastupidavuskavade raames uusi energiaga seotud reforme ja investeeringuid. |
| --- | --- |

(6)

27. veebruaril 2023 vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2023/435 (5) (edaspidi „REPowerEU määrus“) eesmärk on kaotada kiiresti järkjärguliselt liidu sõltuvus Venemaa fossiilkütuste impordist. See aitab tugevdada energiajulgeolekut ja mitmekesistada liidu energiavarustust ning suurendada samal ajal taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, energiasalvestusvõimsust ja energiatõhusust. REPowerEU määrus võimaldab liikmesriikidel lisada oma riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse uue REPowerEU peatüki, et rahastada olulisi reforme ja investeeringuid, mis aitavad saavutada REPowerEU eesmärke. Samuti aitavad kõnealused reformid ja investeeringud suurendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet, nagu on kirjeldatud rohelise kokkuleppe tööstuskavas, ja käsitleda energiaalaseid riigipõhiseid soovitusi, mis esitati liikmesriikidele 2022. aastal ja esitatakse neile asjakohasel juhul ka 2023. aastal. REPowerEU määrusega kehtestatakse uus tagastamatu rahalise toetuse kategooria, mille kaudu saavad liikmesriigid rahastada taaste- ja vastupidavuskavade raames uusi energiaga seotud reforme ja investeeringuid.

| (7) | 8. märtsil 2023 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse eelarvepoliitika suunised 2024. aastaks (edaspidi „8. märtsi 2023. aasta teatis“). Selle eesmärk on toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon tuletas meelde, et stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamine lõpetatakse 2023. aasta lõpus. Komisjon kutsus üles kohaldama 2023.–2024. aastal eelarvepoliitikat, mis tagab võla jätkusuutlikkuse keskpikas perspektiivis ja suurendab kestlikul viisil potentsiaalset majanduskasvu, ning kutsus liikmesriike üles määrama oma 2023. aasta stabiilsus- ja lähenemisprogrammides kindlaks, kuidas eelarvekavadega tagatakse keskpikas perspektiivis eelarvepuudujäägi aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse 3 % sisemajanduse koguproduktist (edaspidi „SKP“) järgimine ning võla usutav ja pidev vähendamine või selle hoidmine usaldusväärsel tasemel. Komisjon kutsus samuti liikmesriike üles kaotama järk-järgult riiklikud eelarvemeetmed, mis on kehtestatud leibkondade ja ettevõtete kaitsmiseks energiahinnašoki eest, ja alustama kõige vähem suunatud meetmetest. Komisjon märkis, et kui uue energiahinnasurve tõttu on vaja toetusmeetmeid pikendada, peaksid liikmesriikide sellised meetmed olema paremini suunatud haavatavatele leibkondadele ja ettevõtetele. Komisjon teatas, et eelarvesoovitused tuleks kvantifitseerida ja diferentseerida. Lisaks, nagu on kavandatud komisjoni 9. novembri 2022. aasta teatises ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniste kohta, sõnastatakse eelarvesoovitused esmaste netokulude põhjal. Komisjon soovitas, et kõik liikmesriigid jätkavad riiklikult rahastatavaid investeeringuid ning tagavad rahastu ning muude liidu vahendite tõhusa kasutamise, eelkõige seoses rohe- ja digipöördega ning vastupidavuseesmärkidega. Komisjon märkis, et teeb nõukogule ettepaneku, et kehtivate õigusnormide kohased ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal. |
| --- | --- |

(7)

8. märtsil 2023 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse eelarvepoliitika suunised 2024. aastaks (edaspidi „8. märtsi 2023. aasta teatis“). Selle eesmärk on toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon tuletas meelde, et stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamine lõpetatakse 2023. aasta lõpus. Komisjon kutsus üles kohaldama 2023.–2024. aastal eelarvepoliitikat, mis tagab võla jätkusuutlikkuse keskpikas perspektiivis ja suurendab kestlikul viisil potentsiaalset majanduskasvu, ning kutsus liikmesriike üles määrama oma 2023. aasta stabiilsus- ja lähenemisprogrammides kindlaks, kuidas eelarvekavadega tagatakse keskpikas perspektiivis eelarvepuudujäägi aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse 3 % sisemajanduse koguproduktist (edaspidi „SKP“) järgimine ning võla usutav ja pidev vähendamine või selle hoidmine usaldusväärsel tasemel. Komisjon kutsus samuti liikmesriike üles kaotama järk-järgult riiklikud eelarvemeetmed, mis on kehtestatud leibkondade ja ettevõtete kaitsmiseks energiahinnašoki eest, ja alustama kõige vähem suunatud meetmetest. Komisjon märkis, et kui uue energiahinnasurve tõttu on vaja toetusmeetmeid pikendada, peaksid liikmesriikide sellised meetmed olema paremini suunatud haavatavatele leibkondadele ja ettevõtetele. Komisjon teatas, et eelarvesoovitused tuleks kvantifitseerida ja diferentseerida. Lisaks, nagu on kavandatud komisjoni 9. novembri 2022. aasta teatises ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniste kohta, sõnastatakse eelarvesoovitused esmaste netokulude põhjal. Komisjon soovitas, et kõik liikmesriigid jätkavad riiklikult rahastatavaid investeeringuid ning tagavad rahastu ning muude liidu vahendite tõhusa kasutamise, eelkõige seoses rohe- ja digipöördega ning vastupidavuseesmärkidega. Komisjon märkis, et teeb nõukogule ettepaneku, et kehtivate õigusnormide kohased ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal.

| (8) | 26. aprillil 2023 esitas komisjon seadusandlikud ettepanekud liidu majanduse juhtimise eeskirjade põhjalikuks reformimiseks. Ettepanekute põhieesmärk on parandada valitsemissektori võla jätkusuutlikkust ning edendada reformide ja investeeringute kaudu kõigis liikmesriikides kestlikku ja kaasavat majanduskasvu. Komisjon soovib ettepanekutega suurendada riikide isevastutust, lihtsustada raamistikku ja keskenduda enam keskpikale perioodile, millega kaasneb tõhus ja ühtsem täitmise tagamine. ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniseid käsitlevate nõukogu 14. märtsi 2023. aasta järelduste kohaselt on eesmärk viia seadusandlik töö lõpule 2023. aastal. |
| --- | --- |

(8)

26. aprillil 2023 esitas komisjon seadusandlikud ettepanekud liidu majanduse juhtimise eeskirjade põhjalikuks reformimiseks. Ettepanekute põhieesmärk on parandada valitsemissektori võla jätkusuutlikkust ning edendada reformide ja investeeringute kaudu kõigis liikmesriikides kestlikku ja kaasavat majanduskasvu. Komisjon soovib ettepanekutega suurendada riikide isevastutust, lihtsustada raamistikku ja keskenduda enam keskpikale perioodile, millega kaasneb tõhus ja ühtsem täitmise tagamine. ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniseid käsitlevate nõukogu 14. märtsi 2023. aasta järelduste kohaselt on eesmärk viia seadusandlik töö lõpule 2023. aastal.

| (9) | 29. aprillil 2021 esitas Slovakkia määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõike 1 kohaselt komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas sätestatud hindamissuunistega. 13. juulil 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse, millega kiidetakse heaks Slovakkia taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnang (6). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Slovakkia on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjaomased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud. 26. aprillil 2023 esitas Slovakkia vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 21c komisjonile muudetud riikliku taaste- ja vastupidavuskava, mis sisaldab REPowerEU peatükki. Muudetud taaste- ja vastupidavuskavas võetakse vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 2 arvesse ka ajakohastatud maksimaalset rahalist toetust ja see sisaldab põhjendatud taotlust komisjonile muuta nõukogu 13. juuli 2021. aasta rakendusotsust vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 21 lõikele 1, kuna Slovakkia leidis, et taaste- ja vastupidavuskava ei ole objektiivsete asjaolude tõttu enam osaliselt saavutatav. |
| --- | --- |

(9)

29. aprillil 2021 esitas Slovakkia määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõike 1 kohaselt komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas sätestatud hindamissuunistega. 13. juulil 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse, millega kiidetakse heaks Slovakkia taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnang (6). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Slovakkia on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjaomased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud. 26. aprillil 2023 esitas Slovakkia vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 21c komisjonile muudetud riikliku taaste- ja vastupidavuskava, mis sisaldab REPowerEU peatükki. Muudetud taaste- ja vastupidavuskavas võetakse vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 2 arvesse ka ajakohastatud maksimaalset rahalist toetust ja see sisaldab põhjendatud taotlust komisjonile muuta nõukogu 13. juuli 2021. aasta rakendusotsust vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 21 lõikele 1, kuna Slovakkia leidis, et taaste- ja vastupidavuskava ei ole objektiivsete asjaolude tõttu enam osaliselt saavutatav.

| (10) | 27. aprillil 2023 esitas Slovakkia oma 2023. aasta riikliku reformikava ja 27. aprillil 2023 oma 2023. aasta stabiilsusprogrammi kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 4 lõikega 1. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2023. aasta riiklik reformikava ka Slovakkia kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava täitmisel tehtud edusammude kohta. |
| --- | --- |

(10)

27. aprillil 2023 esitas Slovakkia oma 2023. aasta riikliku reformikava ja 27. aprillil 2023 oma 2023. aasta stabiilsusprogrammi kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 4 lõikega 1. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2023. aasta riiklik reformikava ka Slovakkia kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava täitmisel tehtud edusammude kohta.

| (11) | 24. mail 2023 avaldas komisjon Slovakkia kohta 2023. aasta riigiaruande. Selles hinnati Slovakkia edusamme nõukogu poolt aastatel 2019–2022 vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti kokkuvõte sellest, kuidas Slovakkia on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Kõnealuse analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega. Samuti hinnati Slovakkia edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kestliku arengu eesmärkide saavutamisel. |
| --- | --- |

(11)

24. mail 2023 avaldas komisjon Slovakkia kohta 2023. aasta riigiaruande. Selles hinnati Slovakkia edusamme nõukogu poolt aastatel 2019–2022 vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti kokkuvõte sellest, kuidas Slovakkia on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Kõnealuse analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega. Samuti hinnati Slovakkia edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

| (12) | Komisjon tegi määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Slovakkia kohta põhjaliku analüüsi ja avaldas selle tulemused 24. mail 2023. Komisjon jõudis järeldusele, et Slovakkias ei esine makromajanduslikku tasakaalustamatust. Eelkõige on suurenenud konkurentsivõime, eluaseme, leibkondade võlakoormuse ja maksebilansiga seotud haavatavus, kuid üldiselt tundub, et see on lähitulevikus ohjeldatav ja majandustingimuste normaliseerumisel eeldatavasti väheneb. Majandust mõjutas tugevalt energiahinnašokk ja inflatsioon kasvas kiiresti. Alusinflatsioon ja tööjõu ühikukulu kasv on oluliselt üle euroala keskmise. Kuigi prognoositakse nende normaliseerumist, on oht, et kulupõhisele konkurentsivõimele avalduva surve leevenemine võtab aega ja tugev sisenõudlus avaldab jätkuvalt survet maksebilansile. Jooksevkonto halvenes 2022. aastal märkimisväärselt kõrgemate energiaimpordihindade ning muude kui energiatoodete netoekspordi märkimisväärse languse tõttu. Prognooside kohaselt väheneb jooksevkonto puudujääk veidi, kuid jääb hoolimata energiahindade langusest 2023. ja 2024. aastal suureks. Sellest hoolimata hinnatakse välispositsiooni jätkusuutlikkusega seotud riske lähiajal tagasihoidlikuks. Valitsemissektori eelarvepuudujääk on prognooside kohaselt märkimisväärne sel ja järgmisel aastal ning hakkab vähenema alates 2024. aastast. Eluasemehinnad paistavad olevat veidi ülehinnatud pärast mitu aastat kestnud märkimisväärset kasvu. Samal ajal oli laenuvõtmine intensiivne (on nüüd jahtumas) ja leibkondade võlakoormus suurenes oluliselt, mis kokkuvõttes kujutab endast teatavat ohtu finantsstabiilsusele. Pangandussektor on siiski endiselt hästi kapitaliseeritud, väga kasumlik ja väikese viivislaenude osakaaluga. Slovakkia majandusliku haavatavusega tegelemiseks on vaja jätkata jõupingutusi. Eelkõige tuleks ohjata ülemäärast nõudlust, et toetada jooksevkonto puudujäägi korrigeerimist ja vähendada alusinflatsiooni erinevust võrreldes ülejäänud euroalaga. Selleks on vaja tagada eelarve piisav konsolideerimine ja meetmed leibkondade võlakoormuse vähendamiseks, säilitades samal ajal eluaseme taskukohasuse kinnisvara maksustamise ja eluasemete pakkumist toetavate meetmete kaudu. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon tegi määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Slovakkia kohta põhjaliku analüüsi ja avaldas selle tulemused 24. mail 2023. Komisjon jõudis järeldusele, et Slovakkias ei esine makromajanduslikku tasakaalustamatust. Eelkõige on suurenenud konkurentsivõime, eluaseme, leibkondade võlakoormuse ja maksebilansiga seotud haavatavus, kuid üldiselt tundub, et see on lähitulevikus ohjeldatav ja majandustingimuste normaliseerumisel eeldatavasti väheneb. Majandust mõjutas tugevalt energiahinnašokk ja inflatsioon kasvas kiiresti. Alusinflatsioon ja tööjõu ühikukulu kasv on oluliselt üle euroala keskmise. Kuigi prognoositakse nende normaliseerumist, on oht, et kulupõhisele konkurentsivõimele avalduva surve leevenemine võtab aega ja tugev sisenõudlus avaldab jätkuvalt survet maksebilansile. Jooksevkonto halvenes 2022. aastal märkimisväärselt kõrgemate energiaimpordihindade ning muude kui energiatoodete netoekspordi märkimisväärse languse tõttu. Prognooside kohaselt väheneb jooksevkonto puudujääk veidi, kuid jääb hoolimata energiahindade langusest 2023. ja 2024. aastal suureks. Sellest hoolimata hinnatakse välispositsiooni jätkusuutlikkusega seotud riske lähiajal tagasihoidlikuks. Valitsemissektori eelarvepuudujääk on prognooside kohaselt märkimisväärne sel ja järgmisel aastal ning hakkab vähenema alates 2024. aastast. Eluasemehinnad paistavad olevat veidi ülehinnatud pärast mitu aastat kestnud märkimisväärset kasvu. Samal ajal oli laenuvõtmine intensiivne (on nüüd jahtumas) ja leibkondade võlakoormus suurenes oluliselt, mis kokkuvõttes kujutab endast teatavat ohtu finantsstabiilsusele. Pangandussektor on siiski endiselt hästi kapitaliseeritud, väga kasumlik ja väikese viivislaenude osakaaluga. Slovakkia majandusliku haavatavusega tegelemiseks on vaja jätkata jõupingutusi. Eelkõige tuleks ohjata ülemäärast nõudlust, et toetada jooksevkonto puudujäägi korrigeerimist ja vähendada alusinflatsiooni erinevust võrreldes ülejäänud euroalaga. Selleks on vaja tagada eelarve piisav konsolideerimine ja meetmed leibkondade võlakoormuse vähendamiseks, säilitades samal ajal eluaseme taskukohasuse kinnisvara maksustamise ja eluasemete pakkumist toetavate meetmete kaudu.

| (13) | Eurostati kinnitatud andmete kohaselt vähenes Slovakkia valitsemissektori eelarvepuudujääk 5,4 %-lt SKPst 2021. aastal 2,0 %-le SKPst 2022. aastal, samas kui valitsemissektori võlg vähenes 61,0 %-lt SKPst 2021. aasta lõpus 57,8 %-le SKPst 2022. aasta lõpus. 24. mail 2023 avaldas komisjon aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Kõnealuses aruandes arutati Slovakkia eelarveseisundit, kuna riigi valitsemissektori eelarvepuudujääk peaks kavakohaselt ületama 2023. aastal 3 % SKPst. Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägikriteerium ei ole täidetud. Kooskõlas 8. märtsi 2023. aasta teatisega ei teinud komisjon ettepanekut algatada 2023. aasta kevadel uued ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused. Seejärel märkis komisjon, et teeb nõukogule ettepaneku, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal. Slovakkia peaks seda arvesse võtma oma 2023. aasta eelarve täitmisel ja 2024. aasta eelarvekava koostamisel. |
| --- | --- |

(13)

Eurostati kinnitatud andmete kohaselt vähenes Slovakkia valitsemissektori eelarvepuudujääk 5,4 %-lt SKPst 2021. aastal 2,0 %-le SKPst 2022. aastal, samas kui valitsemissektori võlg vähenes 61,0 %-lt SKPst 2021. aasta lõpus 57,8 %-le SKPst 2022. aasta lõpus. 24. mail 2023 avaldas komisjon aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Kõnealuses aruandes arutati Slovakkia eelarveseisundit, kuna riigi valitsemissektori eelarvepuudujääk peaks kavakohaselt ületama 2023. aastal 3 % SKPst. Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägikriteerium ei ole täidetud. Kooskõlas 8. märtsi 2023. aasta teatisega ei teinud komisjon ettepanekut algatada 2023. aasta kevadel uued ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused. Seejärel märkis komisjon, et teeb nõukogule ettepaneku, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal. Slovakkia peaks seda arvesse võtma oma 2023. aasta eelarve täitmisel ja 2024. aasta eelarvekava koostamisel.

| (14) | Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud eelarvepoliitilised meetmed, mis on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. 2022. aastal hõlmasid sellised kulusid suurendavad eelarvepoliitilised meetmed suurest inflatsioonist kõige rohkem mõjutatud leibkondade hüvitisi, lapsetoetuse ühekordset suurendamist, nn 14. pensioni ühekordset maksmist, kõigile avaliku sektori töötajatele makstavat ühekordset lisatasu ning reguleerimata äriühingute elektri- ja gaasihindade ülempiiri. Nende meetmete kulusid tasakaalustasid osaliselt energiatootjate ja -tarnijate ootamatu kasumi uued maksud, nimelt nõukogu määruse (EL) 2022/1854 (7) kohaselt ette nähtud solidaarsuspanus. Komisjoni hinnangul oli kõnealuste meetmete eelarveline netokulu 2022. aastal 0,2 % SKPst. Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud ka Ukraina põgenike ajutise kaitsega seotud eelarvekulud, mis olid 2022. aastal hinnanguliselt 0,1 % SKPst. Samal ajal vähenesid COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete hinnangulised kulud 3,2 %-lt SKPst 2021. aastal 0,8 %-le SKPst 2022. aastal. |
| --- | --- |

(14)

Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud eelarvepoliitilised meetmed, mis on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. 2022. aastal hõlmasid sellised kulusid suurendavad eelarvepoliitilised meetmed suurest inflatsioonist kõige rohkem mõjutatud leibkondade hüvitisi, lapsetoetuse ühekordset suurendamist, nn 14. pensioni ühekordset maksmist, kõigile avaliku sektori töötajatele makstavat ühekordset lisatasu ning reguleerimata äriühingute elektri- ja gaasihindade ülempiiri. Nende meetmete kulusid tasakaalustasid osaliselt energiatootjate ja -tarnijate ootamatu kasumi uued maksud, nimelt nõukogu määruse (EL) 2022/1854 (7) kohaselt ette nähtud solidaarsuspanus. Komisjoni hinnangul oli kõnealuste meetmete eelarveline netokulu 2022. aastal 0,2 % SKPst. Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud ka Ukraina põgenike ajutise kaitsega seotud eelarvekulud, mis olid 2022. aastal hinnanguliselt 0,1 % SKPst. Samal ajal vähenesid COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete hinnangulised kulud 3,2 %-lt SKPst 2021. aastal 0,8 %-le SKPst 2022. aastal.

| (15) | 18. juunil 2021 soovitas nõukogu Slovakkial (8) säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud. |
| --- | --- |

(15)

18. juunil 2021 soovitas nõukogu Slovakkial (8) säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud.

| (16) | Komisjoni hinnangul oli eelarvepoliitika (9) 2022. aastal pärssiv (1,3 % SKPst), mis oli kõrge inflatsiooni tingimustes asjakohane. Nagu nõukogu soovitas, jätkas Slovakkia majanduse taastamise toetamist rahastust rahastatavate investeeringutega. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatud kulude maht oli 2022. aastal 1,2 % SKPst (2021. aastal 1,3 % SKPst). Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulude vähenemine 2022. aastal oli tingitud liidu struktuurifondide vähesest kasutamisest ning rahastu toetustest kantud kulude edasilükkamisest. Riiklikult rahastatavad investeeringud andsid eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,2 protsendipunkti (10). Seega säilitas Slovakkia riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu soovitas nõukogu. Samal ajal andis riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 1,3 protsendipunkti. Seega hoidis Slovakkia riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasvu piisavalt kontrolli all. |
| --- | --- |

(16)

Komisjoni hinnangul oli eelarvepoliitika (9) 2022. aastal pärssiv (1,3 % SKPst), mis oli kõrge inflatsiooni tingimustes asjakohane. Nagu nõukogu soovitas, jätkas Slovakkia majanduse taastamise toetamist rahastust rahastatavate investeeringutega. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatud kulude maht oli 2022. aastal 1,2 % SKPst (2021. aastal 1,3 % SKPst). Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulude vähenemine 2022. aastal oli tingitud liidu struktuurifondide vähesest kasutamisest ning rahastu toetustest kantud kulude edasilükkamisest. Riiklikult rahastatavad investeeringud andsid eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,2 protsendipunkti (10). Seega säilitas Slovakkia riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu soovitas nõukogu. Samal ajal andis riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 1,3 protsendipunkti. Seega hoidis Slovakkia riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasvu piisavalt kontrolli all.

| (17) | 2023. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2023. aastal ja pärast seda kooskõlas komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis märgituga. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2023. aastal 1,3 % ja 2024. aastal 1,8 %. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv suurem – 2023. aastal 1,7 % ja 2024. aastal 2,1 % –, mis on peamiselt tingitud ekspordi oodatust kiiremast taastumisest, kuna tarneahela kitsaskohad eeldatavasti kaovad ja Slovakkia peamiste ekspordisihtkohtade majandusväljavaated paranevad. |
| --- | --- |

(17)

2023. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2023. aastal ja pärast seda kooskõlas komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis märgituga. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2023. aastal 1,3 % ja 2024. aastal 1,8 %. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv suurem – 2023. aastal 1,7 % ja 2024. aastal 2,1 % –, mis on peamiselt tingitud ekspordi oodatust kiiremast taastumisest, kuna tarneahela kitsaskohad eeldatavasti kaovad ja Slovakkia peamiste ekspordisihtkohtade majandusväljavaated paranevad.

| (18) | Valitsus prognoosib oma 2023. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk suureneb 2023. aastal 6,3 %-le SKPst. 2023. aasta suurenemine kajastab peamiselt meetmeid, mis on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks, ning muid meetmeid, nagu maksusoodustuste ja lapsetoetuste suurendamine ning vanematoetuse kehtestamine. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse suurenema 57,8 %-lt SKPst 2022. aasta lõpus 58,7 %-le SKPst 2023. aasta lõpus. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarvepuudujääk 2023. aastal 6,1 % SKPst. See on kooskõlas 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud eelarvepuudujäägiga. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2023. aasta lõpus sarnane (58,3 %). |
| --- | --- |

(18)

Valitsus prognoosib oma 2023. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk suureneb 2023. aastal 6,3 %-le SKPst. 2023. aasta suurenemine kajastab peamiselt meetmeid, mis on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks, ning muid meetmeid, nagu maksusoodustuste ja lapsetoetuste suurendamine ning vanematoetuse kehtestamine. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse suurenema 57,8 %-lt SKPst 2022. aasta lõpus 58,7 %-le SKPst 2023. aasta lõpus. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarvepuudujääk 2023. aastal 6,1 % SKPst. See on kooskõlas 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud eelarvepuudujäägiga. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2023. aasta lõpus sarnane (58,3 %).

| (19) | 2023. aastal peaksid valitsemissektori eelarvepositsiooni jätkuvalt mõjutama eelarvemeetmed, mida on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. Need hõlmavad 2022. aastast pikendatud meetmeid, eelkõige reguleerimata äriühingute elektri- ja gaasihinna ülempiire, ning uusi meetmeid, nagu elektri-, gaasi- ja küttehinna ülempiire leibkondadele ja reguleeritud (väikestele) äriühingutele. Nende meetmete kulusid tasakaalustavad osaliselt energiatarnijate ootamatu kasumi maksud, nimelt määrusega (EL) 2022/1854 seotud solidaarsuspanus, veemajanduse ehitusettevõtja erimaks ja ülemäärase kasumiga elektritootjate tulude ülempiir. Neid tulusid arvesse võttes on komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt toetusmeetmete eelarveline netokulu 2023. aastal 2,0 % SKPst (11). 2023. aasta meetmed ei näi olevat suunatud kõige haavatavamatele leibkondadele või ettevõtetele ega säilita täielikult hinnasignaali energianõudluse vähendamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks. Seepärast ei ole suunatud toetusmeetmeid, mida võtta arvesse nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovituse (12) järgimise hindamisel (võrreldes 0,2 %ga SKPst 2022. aastal). Ukraina põgenike ajutise kaitsega seotud eelarvekulud peaksid võrreldes 2022. aastaga vähenema 0,1 protsendipunkti SKPst. Lisaks peaks 2023. aasta valitsemissektori eelarvepositsioon paranema tänu COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete järkjärgulisele kaotamisele, hinnangute kohaselt mahus 0,8 % SKPst. |
| --- | --- |

(19)

2023. aastal peaksid valitsemissektori eelarvepositsiooni jätkuvalt mõjutama eelarvemeetmed, mida on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. Need hõlmavad 2022. aastast pikendatud meetmeid, eelkõige reguleerimata äriühingute elektri- ja gaasihinna ülempiire, ning uusi meetmeid, nagu elektri-, gaasi- ja küttehinna ülempiire leibkondadele ja reguleeritud (väikestele) äriühingutele. Nende meetmete kulusid tasakaalustavad osaliselt energiatarnijate ootamatu kasumi maksud, nimelt määrusega (EL) 2022/1854 seotud solidaarsuspanus, veemajanduse ehitusettevõtja erimaks ja ülemäärase kasumiga elektritootjate tulude ülempiir. Neid tulusid arvesse võttes on komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt toetusmeetmete eelarveline netokulu 2023. aastal 2,0 % SKPst (11). 2023. aasta meetmed ei näi olevat suunatud kõige haavatavamatele leibkondadele või ettevõtetele ega säilita täielikult hinnasignaali energianõudluse vähendamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks. Seepärast ei ole suunatud toetusmeetmeid, mida võtta arvesse nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovituse (12) järgimise hindamisel (võrreldes 0,2 %ga SKPst 2022. aastal). Ukraina põgenike ajutise kaitsega seotud eelarvekulud peaksid võrreldes 2022. aastaga vähenema 0,1 protsendipunkti SKPst. Lisaks peaks 2023. aasta valitsemissektori eelarvepositsioon paranema tänu COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete järkjärgulisele kaotamisele, hinnangute kohaselt mahus 0,8 % SKPst.

| (20) | Oma 12. juuli 2022 soovituses soovitas nõukogu Slovakkial võtta meetmeid, tagamaks 2023. aastal, et riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv on kooskõlas üldiselt neutraalse eelarvepoliitikaga, (13) võttes arvesse jätkuvat ajutist ja sihipärast toetust leibkondadele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Samal ajal peaks Slovakkia olema valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Samuti soovitati Slovakkial suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades rahastut ning muid liidu vahendeid. |
| --- | --- |

(20)

Oma 12. juuli 2022 soovituses soovitas nõukogu Slovakkial võtta meetmeid, tagamaks 2023. aastal, et riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv on kooskõlas üldiselt neutraalse eelarvepoliitikaga, (13) võttes arvesse jätkuvat ajutist ja sihipärast toetust leibkondadele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Samal ajal peaks Slovakkia olema valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Samuti soovitati Slovakkial suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades rahastut ning muid liidu vahendeid.

| (21) | Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika 2023. aastal kiire inflatsiooni tingimustes ekspansiivne (– 6,2 % SKPst). See järgneb 2022. aasta pärssivale eelarvepoliitikale (1,3 % SKPst). Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) peaks andma 2023. aastal eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 4,4 % SKPst. See hõlmab energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamatele leibkondadele ja ettevõtetele suunatud toetusmeetmete kulude vähenemist 0,2 % SKPst. Samuti hõlmab see Ukraina põgenikele ajutise kaitse pakkumise kulude vähenemist (0,1 % SKPst). Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate netokulude ekspansiivne panus ei ole seega tingitud suunatud toetusest leibkondadele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukraina põgenikele. Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude ekspansiivne kasv (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) tuleneb mittesihipärastest energiameetmetest, tervishoiutöötajate püsivast palgatõusust ning toidu- ja vaba aja veetmise sektori käibemaksumäärade vähendamisest. Kokkuvõttes ei ole riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude prognoositud kasv nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitusega kooskõlas. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulude maht on prognoosi kohaselt 2023. aastal 2,8 % SKPst, samas kui riiklikult rahastatavad investeeringud annavad prognoosi kohaselt eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,1 protsendipunkti (14). Seega kavatseb Slovakkia rahastada täiendavaid investeeringuid rahastust ja muudest liidu vahenditest ning säilitab prognoosi kohaselt riiklikult rahastatavad investeeringud (15). Slovakkia kavatseb rahastada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, nagu riiklik teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni strateegia, mille eesmärk on suurendada paindlikkust ja lühendada teenuste ostmise aega ning kaasata rohkem tarnijaid, sealhulgas väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid. |
| --- | --- |

(21)

Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika 2023. aastal kiire inflatsiooni tingimustes ekspansiivne (– 6,2 % SKPst). See järgneb 2022. aasta pärssivale eelarvepoliitikale (1,3 % SKPst). Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) peaks andma 2023. aastal eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 4,4 % SKPst. See hõlmab energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamatele leibkondadele ja ettevõtetele suunatud toetusmeetmete kulude vähenemist 0,2 % SKPst. Samuti hõlmab see Ukraina põgenikele ajutise kaitse pakkumise kulude vähenemist (0,1 % SKPst). Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate netokulude ekspansiivne panus ei ole seega tingitud suunatud toetusest leibkondadele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukraina põgenikele. Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude ekspansiivne kasv (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) tuleneb mittesihipärastest energiameetmetest, tervishoiutöötajate püsivast palgatõusust ning toidu- ja vaba aja veetmise sektori käibemaksumäärade vähendamisest. Kokkuvõttes ei ole riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude prognoositud kasv nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitusega kooskõlas. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulude maht on prognoosi kohaselt 2023. aastal 2,8 % SKPst, samas kui riiklikult rahastatavad investeeringud annavad prognoosi kohaselt eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,1 protsendipunkti (14). Seega kavatseb Slovakkia rahastada täiendavaid investeeringuid rahastust ja muudest liidu vahenditest ning säilitab prognoosi kohaselt riiklikult rahastatavad investeeringud (15). Slovakkia kavatseb rahastada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, nagu riiklik teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni strateegia, mille eesmärk on suurendada paindlikkust ja lühendada teenuste ostmise aega ning kaasata rohkem tarnijaid, sealhulgas väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid.

| (22) | 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk 2024. aastal vähenema 4,7 %-le SKPst. 2024. aasta langus kajastab peamiselt energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmete järkjärgulist kaotamist. Vastavalt 2023. aasta stabiilsusprogrammile prognoositakse, et valitsemissektori võla suhe SKPsse suureneb 2024. aasta lõpuks 59,3 %ni. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk moodustab 2024. aastal 4,8 % SKPst. See on kooskõlas 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud eelarvepuudujäägiga. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2024. aasta lõpus sarnane (58,7 %). |
| --- | --- |

(22)

2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk 2024. aastal vähenema 4,7 %-le SKPst. 2024. aasta langus kajastab peamiselt energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmete järkjärgulist kaotamist. Vastavalt 2023. aasta stabiilsusprogrammile prognoositakse, et valitsemissektori võla suhe SKPsse suureneb 2024. aasta lõpuks 59,3 %ni. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk moodustab 2024. aastal 4,8 % SKPst. See on kooskõlas 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud eelarvepuudujäägiga. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2024. aasta lõpus sarnane (58,7 %).

| (23) | 2023. aasta stabiilsusprogrammis nähakse ette kõigi energiatoetusmeetmete järkjärguline kaotamine 2024. aastal. Ka komisjon eeldab energiatoetusmeetmete täielikku järkjärgulist kaotamist 2024. aastal. See sõltub eeldusest, et energiahinnad ei tõuse uuesti. |
| --- | --- |

(23)

2023. aasta stabiilsusprogrammis nähakse ette kõigi energiatoetusmeetmete järkjärguline kaotamine 2024. aastal. Ka komisjon eeldab energiatoetusmeetmete täielikku järkjärgulist kaotamist 2024. aastal. See sõltub eeldusest, et energiahinnad ei tõuse uuesti.

| (24) | Määrusega (EÜ) nr 1466/97 on seatud struktuurse eelarvepositsiooni iga-aastase parandamise sihtmärgiks 0,5 % SKPst, (16) et liikuda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas. Võttes arvesse riigi rahanduse jätkusuutlikkuse kaalutlusi ja vajadust vähendada eelarvepuudujääki allapoole aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst, oleks komisjoni hinnangul asjakohane parandada struktuurset eelarvepositsiooni 2024. aastal vähemalt 0,7 % SKPst. Sellise paranemise tagamiseks ning kooskõlas komisjoni metoodikaga ei tohiks riiklikult rahastatavate esmaste netokulude (17) kasv 2024. aastal ületada 5,7 %, nagu on kajastatud käesolevas soovituses. See aitab vähendada ka alusinflatsiooni, mis on euroala keskmisest tunduvalt kiirem ja võib püsimise korral pärssida konkurentsivõimet, ja tugevdada välispositsiooni. Samal ajal tuleks ülejäänud energiatoetusmeetmed (komisjoni praeguse hinnangu kohaselt 2 % SKPst 2023. aastal) sõltuvalt energiaturu suundumustest järk-järgult kaotada, alustades kõige vähem suunatud meetmetest, ning sellest tulenevat kokkuhoidu tuleks kasutada valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamiseks. Komisjoni hinnangute kohaselt oleks selle tulemuseks esmaste netokulude kasv alla 2024. aastaks soovitatud maksimaalse kasvumäära. Lisaks ei ole komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate netokulude kasv 2023. aastal kooskõlas nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitusega. Kui see leiab kinnitust, oleks 2024. aastal asjakohane esmaste netokulude väiksem kasv. |
| --- | --- |

(24)

Määrusega (EÜ) nr 1466/97 on seatud struktuurse eelarvepositsiooni iga-aastase parandamise sihtmärgiks 0,5 % SKPst, (16) et liikuda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas. Võttes arvesse riigi rahanduse jätkusuutlikkuse kaalutlusi ja vajadust vähendada eelarvepuudujääki allapoole aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst, oleks komisjoni hinnangul asjakohane parandada struktuurset eelarvepositsiooni 2024. aastal vähemalt 0,7 % SKPst. Sellise paranemise tagamiseks ning kooskõlas komisjoni metoodikaga ei tohiks riiklikult rahastatavate esmaste netokulude (17) kasv 2024. aastal ületada 5,7 %, nagu on kajastatud käesolevas soovituses. See aitab vähendada ka alusinflatsiooni, mis on euroala keskmisest tunduvalt kiirem ja võib püsimise korral pärssida konkurentsivõimet, ja tugevdada välispositsiooni. Samal ajal tuleks ülejäänud energiatoetusmeetmed (komisjoni praeguse hinnangu kohaselt 2 % SKPst 2023. aastal) sõltuvalt energiaturu suundumustest järk-järgult kaotada, alustades kõige vähem suunatud meetmetest, ning sellest tulenevat kokkuhoidu tuleks kasutada valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamiseks. Komisjoni hinnangute kohaselt oleks selle tulemuseks esmaste netokulude kasv alla 2024. aastaks soovitatud maksimaalse kasvumäära. Lisaks ei ole komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate netokulude kasv 2023. aastal kooskõlas nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitusega. Kui see leiab kinnitust, oleks 2024. aastal asjakohane esmaste netokulude väiksem kasv.

| (25) | Eeldades, et poliitikat ei muudeta, prognoositakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et riiklikult rahastatavad esmased netokulud kasvavad 2024. aastal 2,5 %, mis on soovitatud kasvumäärast vähem. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis esitatud kohandus on väiksem kui energiatoetusmeetmete täielikust järkjärgulisest kaotamisest tulenev kokkuhoid, mis tuleneb alalistest kulumeetmetest, nagu avaliku sektori töötajatele makstavad suuremad hüvitised, perepakett, sealhulgas maksusoodustused ja suuremad lapsetoetused, ning pensionireformi raames vanematoetuse kehtestamine. |
| --- | --- |

(25)

Eeldades, et poliitikat ei muudeta, prognoositakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et riiklikult rahastatavad esmased netokulud kasvavad 2024. aastal 2,5 %, mis on soovitatud kasvumäärast vähem. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis esitatud kohandus on väiksem kui energiatoetusmeetmete täielikust järkjärgulisest kaotamisest tulenev kokkuhoid, mis tuleneb alalistest kulumeetmetest, nagu avaliku sektori töötajatele makstavad suuremad hüvitised, perepakett, sealhulgas maksusoodustused ja suuremad lapsetoetused, ning pensionireformi raames vanematoetuse kehtestamine.

| (26) | 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaksid valitsemissektori investeeringud vähenema 5,1 %-lt SKPst 2023. aastal 4,0 %-le SKPst 2024. aastal. Väiksemad investeeringud kajastavad väiksemaid investeeringuid, mida rahastab liit, nimelt struktuurifondide kaudu. 2023. aasta stabiilsusprogrammis osutatakse reformidele ja investeeringutele, mis peaksid aitama kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkusele ning kestlikule ja kaasavale majanduskasvule. Need hõlmavad hiljuti heaks kiidetud reformi, millega kehtestatakse kulude ülemmäärad, ja pensionireformi, mis on samuti osa taaste- ja vastupidavuskavast. |
| --- | --- |

(26)

2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaksid valitsemissektori investeeringud vähenema 5,1 %-lt SKPst 2023. aastal 4,0 %-le SKPst 2024. aastal. Väiksemad investeeringud kajastavad väiksemaid investeeringuid, mida rahastab liit, nimelt struktuurifondide kaudu. 2023. aasta stabiilsusprogrammis osutatakse reformidele ja investeeringutele, mis peaksid aitama kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkusele ning kestlikule ja kaasavale majanduskasvule. Need hõlmavad hiljuti heaks kiidetud reformi, millega kehtestatakse kulude ülemmäärad, ja pensionireformi, mis on samuti osa taaste- ja vastupidavuskavast.

| (27) | 2023. aasta stabiilsusprogrammis on esitatud keskpika perioodi eelarvekava aastani 2026. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt on valitsemissektori eelarvepuudujääk 2025. aastal 3,2 % SKPst ja 2026. aastal 2,2 % SKPst. Seega peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk 2026. aastal langema allapoole aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse 3 % SKPst. |
| --- | --- |

(27)

2023. aasta stabiilsusprogrammis on esitatud keskpika perioodi eelarvekava aastani 2026. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt on valitsemissektori eelarvepuudujääk 2025. aastal 3,2 % SKPst ja 2026. aastal 2,2 % SKPst. Seega peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk 2026. aastal langema allapoole aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse 3 % SKPst.

| (28) | Slovakkia maksusüsteemi on võimalik reformida, et suurendada majanduslikku tõhusust, edendada keskkonnaalast ja riigi rahanduse jätkusuutlikkust ning parandada õiglust. Võrreldes teiste liikmesriikidega on madala sissetulekuga töötajate maksukoormus eriti suur. Seevastu ei kasutata täielikult ära keskkonna- ja kinnisvaramaksu potentsiaali. Maksukombinatsiooni muutmine võib toetada majanduskasvu ning aidata edendada rohepööret ja keskkonnasäästlikkust. Vaatamata majanduse suurele energiamahukusele oli keskkonnamaksudest saadav tulu 2021. aastal 2,5 %, mis on liidu keskmise lähedal. Jäätmekäitluse ja õhusaastega seotud keskkonnatasud ei edenda piisavalt ressursside tõhusat kasutamist ega vähenda keskkonna ja ühiskonna kulusid. Keskkonnamaksud ja -tasud ei ole indekseeritud ning see vähendab aja jooksul keskkonnasäästlikke tulusid. Liiklusmaksud ja sõidukite registreerimistasud ei kajasta hästi heitemahukust. Üldiselt on transpordimaksude osakaal kogu maksutulus vaid 0,58 %, võrreldes liidu keskmisega 1 %. Kinnisvara maksustamise valdkonnas oli kinnisvara perioodilistest maksudest saadav tulu 2021. aastal suhteliselt väike (0,5 % SKPst; liidus keskmiselt oli see 1,2 %). Slovakkial ei ole praegu piisavalt andmeid, mis võimaldaksid ajakohastada ja indekseerida kinnisvaramaksubaasi vastavalt turuväärtustele, kuigi see võiks samuti osaliselt leevendada jätkuvalt suurt nõudlust eluaseme järele ja sellega seotud eluasemehindade kiiret kasvu. Lisaks võivad täiendavad jõupingutused maksude lihtsustamiseks ja maksukuulekuse parandamiseks suurendada avaliku sektori tulusid ning seega toetada riigi rahanduse jätkusuutlikkust ja tagada õiglasema olukorra. 2020. aastal Slovakkias käibemaksu alalaekumine jätkuvalt vähenes. See langes 15 %-lt 2019. aastal 13,9 %-le kogu eeldatavast käibemaksutulust 2020. aastal, kuid on endiselt üle liidu keskmise (9,1 %). Lekkeid maksusüsteemis aitaks veelgi vähendada maksuhalduse edasine parandamine, sealhulgas elektrooniline arveldamine, eeltäidetud maksudeklaratsioonid ja suurem digitaliseerimine. |
| --- | --- |

(28)

Slovakkia maksusüsteemi on võimalik reformida, et suurendada majanduslikku tõhusust, edendada keskkonnaalast ja riigi rahanduse jätkusuutlikkust ning parandada õiglust. Võrreldes teiste liikmesriikidega on madala sissetulekuga töötajate maksukoormus eriti suur. Seevastu ei kasutata täielikult ära keskkonna- ja kinnisvaramaksu potentsiaali. Maksukombinatsiooni muutmine võib toetada majanduskasvu ning aidata edendada rohepööret ja keskkonnasäästlikkust. Vaatamata majanduse suurele energiamahukusele oli keskkonnamaksudest saadav tulu 2021. aastal 2,5 %, mis on liidu keskmise lähedal. Jäätmekäitluse ja õhusaastega seotud keskkonnatasud ei edenda piisavalt ressursside tõhusat kasutamist ega vähenda keskkonna ja ühiskonna kulusid. Keskkonnamaksud ja -tasud ei ole indekseeritud ning see vähendab aja jooksul keskkonnasäästlikke tulusid. Liiklusmaksud ja sõidukite registreerimistasud ei kajasta hästi heitemahukust. Üldiselt on transpordimaksude osakaal kogu maksutulus vaid 0,58 %, võrreldes liidu keskmisega 1 %. Kinnisvara maksustamise valdkonnas oli kinnisvara perioodilistest maksudest saadav tulu 2021. aastal suhteliselt väike (0,5 % SKPst; liidus keskmiselt oli see 1,2 %). Slovakkial ei ole praegu piisavalt andmeid, mis võimaldaksid ajakohastada ja indekseerida kinnisvaramaksubaasi vastavalt turuväärtustele, kuigi see võiks samuti osaliselt leevendada jätkuvalt suurt nõudlust eluaseme järele ja sellega seotud eluasemehindade kiiret kasvu. Lisaks võivad täiendavad jõupingutused maksude lihtsustamiseks ja maksukuulekuse parandamiseks suurendada avaliku sektori tulusid ning seega toetada riigi rahanduse jätkusuutlikkust ja tagada õiglasema olukorra. 2020. aastal Slovakkias käibemaksu alalaekumine jätkuvalt vähenes. See langes 15 %-lt 2019. aastal 13,9 %-le kogu eeldatavast käibemaksutulust 2020. aastal, kuid on endiselt üle liidu keskmise (9,1 %). Lekkeid maksusüsteemis aitaks veelgi vähendada maksuhalduse edasine parandamine, sealhulgas elektrooniline arveldamine, eeltäidetud maksudeklaratsioonid ja suurem digitaliseerimine.

| (29) | Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks. Slovakkia taaste- ja vastupidavuskava rakendamine on seni hästi edenenud, kuid Slovakkia seisab edaspidi silmitsi teatavate probleemidega. Slovakkia esitas kaks maksetaotlust, mis vastavad kava 30 eesmärgile ja sihile ning mille tulemusel maksti välja kokku 1,11 miljardit eurot. Slovakkia on olnud üks liikmesriike, kus taaste- ja vastupidavuskava rakendamisel on tehtud kõige kiiremaid edusamme, kuid haldussuutlikkuse kitsaskohtadest tingitud võimalikud takistused koos vajadusega alustada tööd REPowerEU peatükis sisalduvate lisameetmetega, mille Slovakkia esitas kava muudatuse raames 26. aprillil 2023, nõuavad suuremat keskendumist rakendamisele. Uue REPowerEU peatüki lisamine taaste- ja vastupidavuskavasse võimaldab rahastada täiendavaid reforme ja investeeringuid, et toetada Slovakkia strateegilisi eesmärke energia ja rohepöörde vallas. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline ja tulemuslik kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest. |
| --- | --- |

(29)

Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks. Slovakkia taaste- ja vastupidavuskava rakendamine on seni hästi edenenud, kuid Slovakkia seisab edaspidi silmitsi teatavate probleemidega. Slovakkia esitas kaks maksetaotlust, mis vastavad kava 30 eesmärgile ja sihile ning mille tulemusel maksti välja kokku 1,11 miljardit eurot. Slovakkia on olnud üks liikmesriike, kus taaste- ja vastupidavuskava rakendamisel on tehtud kõige kiiremaid edusamme, kuid haldussuutlikkuse kitsaskohtadest tingitud võimalikud takistused koos vajadusega alustada tööd REPowerEU peatükis sisalduvate lisameetmetega, mille Slovakkia esitas kava muudatuse raames 26. aprillil 2023, nõuavad suuremat keskendumist rakendamisele. Uue REPowerEU peatüki lisamine taaste- ja vastupidavuskavasse võimaldab rahastada täiendavaid reforme ja investeeringuid, et toetada Slovakkia strateegilisi eesmärke energia ja rohepöörde vallas. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline ja tulemuslik kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest.

| (30) | Komisjon kiitis 2022. aastal heaks kõik Slovakkia ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid. Ühtekuuluvuspoliitika programmide kiire rakendamine vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga, sealhulgas REPowerEU peatükiga, on esmatähtis, et viia Slovakkias ellu rohe- ja digipööre, suurendada majanduslikku ja sotsiaalset vastupidavust ning tagada tasakaalustatud territoriaalne areng. |
| --- | --- |

(30)

Komisjon kiitis 2022. aastal heaks kõik Slovakkia ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid. Ühtekuuluvuspoliitika programmide kiire rakendamine vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga, sealhulgas REPowerEU peatükiga, on esmatähtis, et viia Slovakkias ellu rohe- ja digipööre, suurendada majanduslikku ja sotsiaalset vastupidavust ning tagada tasakaalustatud territoriaalne areng.

| (31) | Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas ning ühtekuuluvuspoliitika programmides käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Slovakkia silmitsi mitmete muude probleemidega, mis on seotud energia ja rohepöördega. |
| --- | --- |

(31)

Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas ning ühtekuuluvuspoliitika programmides käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Slovakkia silmitsi mitmete muude probleemidega, mis on seotud energia ja rohepöördega.

| (32) | Slovakkia edusammud kasvuhoonegaaside netoheite vähendamisel on viimastel aastatel suures osas seiskunud. Riigi majandus on endiselt struktuurselt energiamahukas ja sõltub suurel määral fossiilkütuste impordist. Slovakkia primaarenergiamahukus oli 2020. aastal ligikaudu 80 % üle liidu keskmise, samas kui tema energia lõpptarbimine suurenes aastatel 2015–2021 13,5 %. Slovakkia tegi 2022. aastal teatavaid edusamme energiaimpordi mitmekesistamisel, kuid gaasi säästmise meetmeid ei ole piisavalt rakendatud. 2022. aasta augustist kuni 2023. aasta märtsini vähenes Slovakkia maagaasi tarbimine võrreldes eelneva viie aasta sama perioodi keskmise gaasitarbimisega 1 %, (18) st oluliselt vähem, kui nõukogu määruses (EL) 2022/1369 (19) seatud vähendamiseesmärk 15 %. Slovakkial soovitatakse suurendada jõupingutusi gaasinõudluse ajutiseks vähendamiseks kuni 31. märtsini 2024, vastavalt nõukogu määrusele (EL) 2023/706 (20). Alates 2022. aasta suvest on Venemaalt pärit maagaasi impordi osakaal vähenenud 85 %-lt umbes 50 %-le. Kuigi taaste- ja vastupidavuskavas sisalduvad reformid on märkimisväärselt suurendanud olemasolevat võimsust taastuvenergia ühendamiseks võrguga Slovakkias, on uute taastuvenergiakäitiste ühendamiseks kasutatud vaid väikest osa vabast võimsusest. Taastuvate energiaallikate kiirem kasutuselevõtt aitaks saavutada kliimaeesmärke ja vähendada Slovakkia sõltuvust fossiilkütuste impordist (sealhulgas Venemaalt) ja leevendada kõikuvate energiahindade tingimustes energiaostuvõimetuse ohtu. Päikese- ja tuuleenergia kumulatiivne installeeritud võimsus oli 2022. aastal ligikaudu 7 % kogu installeeritud võimsusest, mis on liidus tagantpoolt teine tulemus. |
| --- | --- |

(32)

Slovakkia edusammud kasvuhoonegaaside netoheite vähendamisel on viimastel aastatel suures osas seiskunud. Riigi majandus on endiselt struktuurselt energiamahukas ja sõltub suurel määral fossiilkütuste impordist. Slovakkia primaarenergiamahukus oli 2020. aastal ligikaudu 80 % üle liidu keskmise, samas kui tema energia lõpptarbimine suurenes aastatel 2015–2021 13,5 %. Slovakkia tegi 2022. aastal teatavaid edusamme energiaimpordi mitmekesistamisel, kuid gaasi säästmise meetmeid ei ole piisavalt rakendatud. 2022. aasta augustist kuni 2023. aasta märtsini vähenes Slovakkia maagaasi tarbimine võrreldes eelneva viie aasta sama perioodi keskmise gaasitarbimisega 1 %, (18) st oluliselt vähem, kui nõukogu määruses (EL) 2022/1369 (19) seatud vähendamiseesmärk 15 %. Slovakkial soovitatakse suurendada jõupingutusi gaasinõudluse ajutiseks vähendamiseks kuni 31. märtsini 2024, vastavalt nõukogu määrusele (EL) 2023/706 (20). Alates 2022. aasta suvest on Venemaalt pärit maagaasi impordi osakaal vähenenud 85 %-lt umbes 50 %-le. Kuigi taaste- ja vastupidavuskavas sisalduvad reformid on märkimisväärselt suurendanud olemasolevat võimsust taastuvenergia ühendamiseks võrguga Slovakkias, on uute taastuvenergiakäitiste ühendamiseks kasutatud vaid väikest osa vabast võimsusest. Taastuvate energiaallikate kiirem kasutuselevõtt aitaks saavutada kliimaeesmärke ja vähendada Slovakkia sõltuvust fossiilkütuste impordist (sealhulgas Venemaalt) ja leevendada kõikuvate energiahindade tingimustes energiaostuvõimetuse ohtu. Päikese- ja tuuleenergia kumulatiivne installeeritud võimsus oli 2022. aastal ligikaudu 7 % kogu installeeritud võimsusest, mis on liidus tagantpoolt teine tulemus.

| (33) | Slovakkia viis 2022. aastal taaste- ja vastupidavuskava raames ellu reformid taastuvenergia turukorralduse ja toetamise valdkonnas, kuid täiendavad meetmed võimaldaksid taastuvenergia kiiremat kasutuselevõttu, eelkõige tuule-, päikese- ja geotermilise energia, biometaani ja vesiniku puhul. Need meetmed hõlmavad lubade andmise ja haldusmenetluste lihtsustamist, sealhulgas ühtsete halduslike kontaktpunktide ja taastuvenergia eelisarendusalade loomise kaudu. Slovakkiale oleks kasulik tõhustada taastuvenergia võrgule juurdepääsu menetlusi, eelkõige reformides võimsuse reserveerimise süsteemi, muutes võrguühenduse halduse vähem koormavaks ja vaadates läbi võrguühenduse tasud kooskõlas liidu võrdlusaluste ja parimate tavadega. Juhitamatu taastuvenergia kasvava mahuga kohanemiseks on Slovakkial suur potentsiaal ajakohastada oma elektrivõrke (nii ülekande- kui ka jaotusvõrke), ehitada uusi energiasalvestusrajatisi ja edendada taastuvallikatest toodetud vesinikku käsitleva õigusraamistiku loomist. Edasised edusammud geotermilise energia ja biometaani sektorite arendamisel asendaksid maagaasi, mida kasutatakse laialdaselt energiaallikana kaugküttesüsteemides, kus taastuvate soojusallikate kasutus on endiselt tagasihoidlik. |
| --- | --- |

(33)

Slovakkia viis 2022. aastal taaste- ja vastupidavuskava raames ellu reformid taastuvenergia turukorralduse ja toetamise valdkonnas, kuid täiendavad meetmed võimaldaksid taastuvenergia kiiremat kasutuselevõttu, eelkõige tuule-, päikese- ja geotermilise energia, biometaani ja vesiniku puhul. Need meetmed hõlmavad lubade andmise ja haldusmenetluste lihtsustamist, sealhulgas ühtsete halduslike kontaktpunktide ja taastuvenergia eelisarendusalade loomise kaudu. Slovakkiale oleks kasulik tõhustada taastuvenergia võrgule juurdepääsu menetlusi, eelkõige reformides võimsuse reserveerimise süsteemi, muutes võrguühenduse halduse vähem koormavaks ja vaadates läbi võrguühenduse tasud kooskõlas liidu võrdlusaluste ja parimate tavadega. Juhitamatu taastuvenergia kasvava mahuga kohanemiseks on Slovakkial suur potentsiaal ajakohastada oma elektrivõrke (nii ülekande- kui ka jaotusvõrke), ehitada uusi energiasalvestusrajatisi ja edendada taastuvallikatest toodetud vesinikku käsitleva õigusraamistiku loomist. Edasised edusammud geotermilise energia ja biometaani sektorite arendamisel asendaksid maagaasi, mida kasutatakse laialdaselt energiaallikana kaugküttesüsteemides, kus taastuvate soojusallikate kasutus on endiselt tagasihoidlik.

| (34) | Kuigi Slovakkia teeb rahastu ja Ühtekuuluvusfondi investeeringute tulemusena edusamme elamute energiatõhususe parandamisel, on vaja rohkem pingutada, eelkõige seoses avaliku ja erasektori mitteeluhoonete põhjaliku renoveerimise ja selliste renoveerimismeetmetega, mis on suunatud energiaostuvõimetusele ja haavatavatele leibkondadele. Slovakkia saaks kasu mitme kitsaskoha kõrvaldamisest, et kiirendada hoonete renoveerimist ja meelitada ligi rohkem erainvesteeringuid, nimelt tehes järgmist: i) kohandades renoveerimiskavasid; ii) pakkudes tehnilist abi; iii) töötades välja ühtse kontaktpunkti lähenemisviisi; iv) kogudes asjakohasid energiaandmeid üldkasutatavate hoonete kohta, et aidata investeeringuid prioriseerida, ning v) parandades koordineerimist eri avaliku sektori asutuste ja rahastamisprogrammide vahel. Energiaostuvõimetuse struktuurseks kõrvaldamiseks on vaja teha täiendavaid jõupingutusi, eelkõige sihtotstarbeliste eluasemete renoveerimise kavade ning haavatavate leibkondade vajadusi kajastava tehnilise ja haldusabi ning sotsiaaleluruumidesse tehtavate reformide ja investeeringute kaudu. Selleks et Slovakkia täidaks paketi „Eesmärk 55“ eesmärgid, tuleb veelgi ambitsioonikamalt vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning suurendada taastuvenergia ja energiatõhususe eesmärke. |
| --- | --- |

(34)

Kuigi Slovakkia teeb rahastu ja Ühtekuuluvusfondi investeeringute tulemusena edusamme elamute energiatõhususe parandamisel, on vaja rohkem pingutada, eelkõige seoses avaliku ja erasektori mitteeluhoonete põhjaliku renoveerimise ja selliste renoveerimismeetmetega, mis on suunatud energiaostuvõimetusele ja haavatavatele leibkondadele. Slovakkia saaks kasu mitme kitsaskoha kõrvaldamisest, et kiirendada hoonete renoveerimist ja meelitada ligi rohkem erainvesteeringuid, nimelt tehes järgmist: i) kohandades renoveerimiskavasid; ii) pakkudes tehnilist abi; iii) töötades välja ühtse kontaktpunkti lähenemisviisi; iv) kogudes asjakohasid energiaandmeid üldkasutatavate hoonete kohta, et aidata investeeringuid prioriseerida, ning v) parandades koordineerimist eri avaliku sektori asutuste ja rahastamisprogrammide vahel. Energiaostuvõimetuse struktuurseks kõrvaldamiseks on vaja teha täiendavaid jõupingutusi, eelkõige sihtotstarbeliste eluasemete renoveerimise kavade ning haavatavate leibkondade vajadusi kajastava tehnilise ja haldusabi ning sotsiaaleluruumidesse tehtavate reformide ja investeeringute kaudu. Selleks et Slovakkia täidaks paketi „Eesmärk 55“ eesmärgid, tuleb veelgi ambitsioonikamalt vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning suurendada taastuvenergia ja energiatõhususe eesmärke.

| (35) | Tööjõu ja oskuste nappus rohepöörde jaoks olulistes sektorites ja kutsealadel, sealhulgas nullnetotehnoloogiate tootmine, kasutuselevõtt ja hooldamine, tekitab probleeme üleminekul nullnetomajandusele. Kvaliteetsed haridus- ja koolitussüsteemid, mis vastavad tööturu muutuvatele vajadustele, ning sihipärased täiend- ja ümberõppe meetmed on esmatähtsad, et vähendada oskuste nappust ning edendada töötajate kaasamist ja tööjõu ümberpaigutamist. Kasutamata tööjõupakkumise rakendamiseks peavad kõnealused meetmed olema kättesaadavad eelkõige rohepöördest enim mõjutatud üksikisikutele ning sektorites ja piirkondades. Slovakkias on autotööstuse ja terasetööstuse osakaal tööhõives üks suurimaid liidus, st sektorites, mida mõjutab tugevalt rohepööre. Samal ajal teatati 2022. aastal tööjõu nappusest 24 ameti puhul, kus on vaja rohepöördeks erioskusi, sealhulgas isoleerijad, torulukksepad ja torude paigaldajad, samuti ehitajad ja elektrikud. See nõuab tõhusaid poliitikavahendeid, et kiirendada rohepööret paljudes sektorites, tagades samal ajal õigluse. |
| --- | --- |

(35)

Tööjõu ja oskuste nappus rohepöörde jaoks olulistes sektorites ja kutsealadel, sealhulgas nullnetotehnoloogiate tootmine, kasutuselevõtt ja hooldamine, tekitab probleeme üleminekul nullnetomajandusele. Kvaliteetsed haridus- ja koolitussüsteemid, mis vastavad tööturu muutuvatele vajadustele, ning sihipärased täiend- ja ümberõppe meetmed on esmatähtsad, et vähendada oskuste nappust ning edendada töötajate kaasamist ja tööjõu ümberpaigutamist. Kasutamata tööjõupakkumise rakendamiseks peavad kõnealused meetmed olema kättesaadavad eelkõige rohepöördest enim mõjutatud üksikisikutele ning sektorites ja piirkondades. Slovakkias on autotööstuse ja terasetööstuse osakaal tööhõives üks suurimaid liidus, st sektorites, mida mõjutab tugevalt rohepööre. Samal ajal teatati 2022. aastal tööjõu nappusest 24 ameti puhul, kus on vaja rohepöördeks erioskusi, sealhulgas isoleerijad, torulukksepad ja torude paigaldajad, samuti ehitajad ja elektrikud. See nõuab tõhusaid poliitikavahendeid, et kiirendada rohepööret paljudes sektorites, tagades samal ajal õigluse.

| (36) | Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2023. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (21) kajastub esitatud soovituses 1. |
| --- | --- |

(36)

Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2023. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (21) kajastub esitatud soovituses 1.

| (37) | Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et i) tagada võla jätkusuutlikkus ja hoiduda 2023. aastal kogunõudluse laiapõhjalisest toetamisest, suunata paremini kõrgete energiahindade mõju leevendamiseks võetavaid eelarvemeetmeid ning kaaluda asjakohaseid viise toetuse lõpetamiseks, kui energiahinnasurve väheneb; ii) säilitada avaliku sektori investeeringute kõrge tase ja edendada erainvesteeringuid, et toetada rohe- ja digipööret; iii) toetada palgasuundumusi, mis leevendavad ostujõu vähenemist, piirates samal ajal teisest mõju inflatsioonile, tõhustada veelgi aktiivset tööturupoliitikat ja leevendada oskuste nappust; iv) parandada ettevõtluskeskkonda ja tagada, et ettevõtetele antav energiatoetus on kulutõhus, ajutine, suunatud elujõulistele ettevõtetele ja säilitab stiimulid rohepöördeks, ning v) säilitada makromajanduslik finantsstabiilsus ja jälgida riske, jätkates samal ajal tööd pangandusliidu väljakujundamiseks. Slovakkia puhul aitavad soovitused 1, 2 ja 3 rakendada esimest, teist, kolmandat ja viiendat soovitust, mis on sätestatud 2023. aasta euroala käsitlevas soovituses, |
| --- | --- |

(37)

Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et i) tagada võla jätkusuutlikkus ja hoiduda 2023. aastal kogunõudluse laiapõhjalisest toetamisest, suunata paremini kõrgete energiahindade mõju leevendamiseks võetavaid eelarvemeetmeid ning kaaluda asjakohaseid viise toetuse lõpetamiseks, kui energiahinnasurve väheneb; ii) säilitada avaliku sektori investeeringute kõrge tase ja edendada erainvesteeringuid, et toetada rohe- ja digipööret; iii) toetada palgasuundumusi, mis leevendavad ostujõu vähenemist, piirates samal ajal teisest mõju inflatsioonile, tõhustada veelgi aktiivset tööturupoliitikat ja leevendada oskuste nappust; iv) parandada ettevõtluskeskkonda ja tagada, et ettevõtetele antav energiatoetus on kulutõhus, ajutine, suunatud elujõulistele ettevõtetele ja säilitab stiimulid rohepöördeks, ning v) säilitada makromajanduslik finantsstabiilsus ja jälgida riske, jätkates samal ajal tööd pangandusliidu väljakujundamiseks. Slovakkia puhul aitavad soovitused 1, 2 ja 3 rakendada esimest, teist, kolmandat ja viiendat soovitust, mis on sätestatud 2023. aasta euroala käsitlevas soovituses,

SOOVITAB Slovakkial võtta 2023. ja 2024. aastal järgmisi meetmeid.

1.

Tagada konservatiivne eelarvepoliitika, eelkõige piirates riiklikult rahastatavate esmaste netokulude nominaalset kasvu 2024. aastal kuni 5,7 %ni (22).

Säilitada riiklikult rahastatavad avaliku sektori investeeringud ning tagada rahastust antavate toetuste ja muude liidu vahendite tulemuslik kasutuselevõtt, eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks.

Jätkata pärast 2024. aastat keskpika perioodi eelarvestrateegia rakendamist, mis hõlmab järkjärgulist ja kestlikku konsolideerimist koos investeeringute ja reformidega, mis soodustavad hoogsamat kestlikku majanduskasvu, et saavutada keskpikas perspektiivis usaldusväärne eelarvepositsioon.

Muuta maksukombinatsioon tõhusamaks ning kaasavat ja kestlikku majanduskasvu paremini toetavaks, sealhulgas kasutades ära keskkonna- ja kinnisvaramaksude potentsiaali. Jätkata maksukuulekuse tugevdamist, muu hulgas maksuhalduse edasise digitaliseerimisega.

Vähendada leibkondade võlaga seotud riske, toetades eluasemete pakkumist ja üürituru laiendamist.

2.

Säilitada taaste- ja vastupidavuskava järjepideva rakendamise tempo ning alustada pärast hiljutist addendum’i, sealhulgas REPowerEU peatüki esitamist kiiresti seotud meetmete rakendamist. Jätkata ühtekuuluvuspoliitika programmide kiiret rakendamist täielikus vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga.

3.

Vähendada majanduse sõltuvust fossiilkütustest, eelkõige maagaasist tööstuses ja küttes, ning mitmekesistada fossiilkütuste importi. Kiirendada taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, eelkõige tuule-, päikese- ja geotermilise energia ning taastuvatest energiaallikatest toodetud gaaside puhul, kooskõlas asjakohaste kestlikkuse kriteeriumidega. Lihtsustada loa- ja haldusmenetlusi taastuvate energiaallikate kasutuselevõtuks, sealhulgas luues ühtseid kontaktpunkte ja eelisarendusalasid. Ajakohastada elektrivõrku ning muuta taastuvenergia võrku ühendamise menetlused tõhusamaks ja vähem koormavaks. Kiirendada ja soodustada avaliku ja erasektori hoonete põhjalikku renoveerimist, tegeleda energiaostuvõimetusega madala sissetulekuga leibkondade eluasemete renoveerimise kaudu ning suurendada poliitilisi jõupingutusi rohepöördeks vajalike oskuste ja pädevuste pakkumiseks ja omandamiseks.

Brüssel, 14. juuli 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

3

(4)  Nõukogu 16. mai 2023. aasta soovitus euroala majanduspoliitika kohta (ELT C 180, 23.5.2023, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. veebruari 2023. aasta määrus (EL) 2023/435, millega muudetakse määrust (EL) 2021/241 riiklike taaste- ja vastupidavuskavade REPowerEU peatükkide osas ning määrusi (EL) nr 1303/2013, (EL) 2021/1060 ja (EL) 2021/1755 ning direktiivi 2003/87/EÜ (ELT L 63, 28.2.2023, lk 1).

5

(6)  ST 10156/2021 INIT; ST 10156/2021 ADD 1; ST 10156/2021 COR 1.

6

(7)  Nõukogu 6. oktoobri 2022. aasta määrus (EL) 2022/1854, mis käsitleb kõrgete energiahindadega seotud erakorralisi sekkumismeetmeid (ELT L 261I, 7.10.2022, lk 1).

7

(8)  Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitus, millega esitatakse nõukogu arvamus Slovakkia 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 304, 29.7.2021, lk 121).

8

(9)  Eelarvepoliitikat mõõdetakse esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse rahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavaid kulusid. Üksikasjalikum teave on esitatud eelarvestatistikatabelite tekstikastis 1.

9

(10)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud andsid pärssiva panuse 0,1 protsendipunkti SKPst.

10

(11)  See näitaja kajastab nende meetmete aastaste eelarvekulude taset, sealhulgas jooksvaid tulusid ja kulusid ning kapitalikulumeetmeid.

11

(12)  Nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitus, milles käsitletakse Slovakkia 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Slovakkia 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 334, 1.9.2022, lk 205).

12

(13)  Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on Slovakkia keskpika perioodi (kümne aasta keskmine) nominaalne potentsiaalne SKP kasv, mida kasutatakse eelarvepoliitika mõõtmiseks, hinnanguliselt 12,0 %.

13

(14)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma ekspansiivse panuse 0,1 protsendipunkti SKPst.

14

(15)  Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulude maht on 2023. aastal 0,0 % SKPst, samas kui riiklikult rahastatavad investeeringud annavad eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 1,3 protsendipunkti. Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma ekspansiivse panuse 0,1 protsendipunkti SKPst.

15

(16)  Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikkel 5 nõuab ka kohandamist rohkem kui 0,5 % SKPst liikmesriikide puhul, kelle valitsemissektori võlg ületab 60 % SKPst või kelle võla jätkusuutlikkusega seotud riskid on suuremad.

16

(17)  Esmased netokulud on riiklikult rahastatavad kulud ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta ning need ei hõlma intressikulusid ega tsüklilisi töötuskulusid.

17

(18)  Slovakkia andmed on praegu Eurostatis kinnitamisel.

18

(19)  Nõukogu 5. augusti 2022. aasta määrus (EL) 2022/1369, mis käsitleb gaasinõudluse vähendamise koordineeritud meetmeid (ELT L 206, 8.8.2022, lk 1).

19

(20)  Nõukogu 30. märtsi 2023. aasta määrus (EL) 2023/706, millega muudetakse määrust (EL) 2022/1369 seoses gaasinõudluse vähendamise meetmete nõudluse vähendamise perioodi pikendamisega ning nende meetmete rakendamise aruandluse ja seire tõhustamisega (ELT L 93, 31.3.2023, lk 1).

20

(21)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.

21

(22)  See vastab hinnangute kohaselt 2024. aastal struktuurse eelarvepositsiooni iga-aastasele parandamisele vähemalt 0,7 % SKPst, nagu on kirjeldatud põhjenduses 24.

22

---

| 1.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/243 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/243

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

14. juuli 2023,

milles käsitletakse Soome 2023. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Soome 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohta

(2023/C 312/26)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (2) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu (edaspidi „rahastu“). Rahastust antakse liikmesriikidele rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. Kooskõlas Euroopa poolaasta prioriteetidega aitab rahastu kaasa majanduslikule ja kaasavale taastumisele ning kestlike ja majanduskasvu soodustavate reformide ja investeeringute tegemisele, eelkõige rohe- ja digipööret edendavate reformide ja investeeringute tegemisele, et muuta liikmesriikide majandus vastupidavamaks. Samuti aitab see tugevdada riigi rahandust ning hoogustada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis, parandada territoriaalset ühtekuuluvust liidus ja toetada Euroopa sotsiaalõiguste samba jätkuvat rakendamist. 30. juunil 2022 ajakohastati vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikele 2 rahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust. |
| --- | --- |

(1)

19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (2) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu (edaspidi „rahastu“). Rahastust antakse liikmesriikidele rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. Kooskõlas Euroopa poolaasta prioriteetidega aitab rahastu kaasa majanduslikule ja kaasavale taastumisele ning kestlike ja majanduskasvu soodustavate reformide ja investeeringute tegemisele, eelkõige rohe- ja digipööret edendavate reformide ja investeeringute tegemisele, et muuta liikmesriikide majandus vastupidavamaks. Samuti aitab see tugevdada riigi rahandust ning hoogustada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis, parandada territoriaalset ühtekuuluvust liidus ja toetada Euroopa sotsiaalõiguste samba jätkuvat rakendamist. 30. juunil 2022 ajakohastati vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikele 2 rahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.

| (2) | 22. novembril 2022 võttis komisjon vastu 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2023) algust. 23. märtsil 2023 kiitis Euroopa Ülemkogu heaks 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid, mis on koondunud konkurentsivõimelise kestlikkuse nelja mõõtme ümber. 22. novembril 2022 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (3) alusel vastu ka 2023. aasta häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Soomet ühe liikmesriigina, kus võib esineda tasakaalustamatus või kus võib esineda oht selle tekkimiseks. Seetõttu ei ole põhjalik analüüs vajalik. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka arvamuse Soome 2023. aasta eelarvekava kohta. Komisjon võttis vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2023. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. Nõukogu võttis 16. mail 2023 vastu euroala majanduspoliitikat käsitleva soovituse (4) (edaspidi „2023. aasta euroala käsitlev soovitus“) ja 13. märtsil 2023 ühise tööhõivearuande. |
| --- | --- |

(2)

22. novembril 2022 võttis komisjon vastu 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2023) algust. 23. märtsil 2023 kiitis Euroopa Ülemkogu heaks 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid, mis on koondunud konkurentsivõimelise kestlikkuse nelja mõõtme ümber. 22. novembril 2022 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (3) alusel vastu ka 2023. aasta häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Soomet ühe liikmesriigina, kus võib esineda tasakaalustamatus või kus võib esineda oht selle tekkimiseks. Seetõttu ei ole põhjalik analüüs vajalik. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka arvamuse Soome 2023. aasta eelarvekava kohta. Komisjon võttis vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2023. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. Nõukogu võttis 16. mail 2023 vastu euroala majanduspoliitikat käsitleva soovituse (4) (edaspidi „2023. aasta euroala käsitlev soovitus“) ja 13. märtsil 2023 ühise tööhõivearuande.

| (3) | Kuigi liidu riikide majandus on olnud märkimisväärselt vastupidav, avaldab geopoliitiline kontekst jätkuvalt negatiivset mõju. Kuna liit toetab kindlalt Ukrainat, keskendutakse liidu majandus- ja sotsiaalpoliitika tegevuskavas sellele, et vähendada lühiajalises perspektiivis energiašokkide negatiivset mõju nii haavatavatele leibkondadele kui ka ettevõtetele ning jätkata jõupingutusi, et viia ellu rohe- ja digipööre, toetada kestlikku ja kaasavat majanduskasvu, tagada makromajanduslik stabiilsus ja suurendada vastupidavust keskpikas perspektiivis. Samuti keskendutakse selles jõuliselt liidu konkurentsivõime ja tootlikkuse suurendamisele. |
| --- | --- |

(3)

Kuigi liidu riikide majandus on olnud märkimisväärselt vastupidav, avaldab geopoliitiline kontekst jätkuvalt negatiivset mõju. Kuna liit toetab kindlalt Ukrainat, keskendutakse liidu majandus- ja sotsiaalpoliitika tegevuskavas sellele, et vähendada lühiajalises perspektiivis energiašokkide negatiivset mõju nii haavatavatele leibkondadele kui ka ettevõtetele ning jätkata jõupingutusi, et viia ellu rohe- ja digipööre, toetada kestlikku ja kaasavat majanduskasvu, tagada makromajanduslik stabiilsus ja suurendada vastupidavust keskpikas perspektiivis. Samuti keskendutakse selles jõuliselt liidu konkurentsivõime ja tootlikkuse suurendamisele.

| (4) | 1. veebruaril 2023 avaldas komisjon teatise „Rohelise kokkuleppe tööstuskava kliimaneutraalsuse ajastuks“ (edaspidi „rohelise kokkuleppe tööstuskava“). Rohelise kokkuleppe tööstuskava eesmärk on edendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet ja toetada kiiret üleminekut kliimaneutraalsusele. See täiendab Euroopa rohelise kokkuleppe ja kava „REPowerEU“ raames tehtavaid jõupingutusi. Sellega tahetakse samuti luua keskkond, mis aitaks paremini suurendada liidu tootmisvõimsust nullnetotehnoloogia ja toodete osas, mida on vaja liidu ambitsioonikate kliimaeesmärkide saavutamiseks, samuti tagada juurdepääs asjakohastele kriitilise tähtsusega toorainetele, sealhulgas mitmekesistades hankimist, kasutades parimal viisil liikmesriikide maavarasid ja maksimeerides toorainete ringlussevõttu. Rohelise kokkuleppe tööstuskava põhineb neljal sambal: prognoositav ja lihtsam õigusraamistik, kiirem juurdepääs rahastusele, oskuste edendamine ning avatud kaubandus tarneahelate vastupidavuse tagamiseks. Komisjon avaldas 16. märtsil 2023 ka teatise „ELi pikaajaline konkurentsivõime: pilk 2030. aasta järgsesse aega“, milles on esitatud üheksa üksteist tugevdavat tegurit koos eesmärgiga luua majanduskasvu soodustav õigusraamistik. Teatises seatakse poliitilised prioriteedid, mille eesmärk on aktiivselt tagada struktuursed parandused, sihipärased investeeringud ja reguleerivad meetmed liidu ja selle liikmesriikide pikaajalise konkurentsivõime edendamiseks. Allpool esitatud soovitused aitavad neid prioriteete ellu viia. |
| --- | --- |

(4)

1. veebruaril 2023 avaldas komisjon teatise „Rohelise kokkuleppe tööstuskava kliimaneutraalsuse ajastuks“ (edaspidi „rohelise kokkuleppe tööstuskava“). Rohelise kokkuleppe tööstuskava eesmärk on edendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet ja toetada kiiret üleminekut kliimaneutraalsusele. See täiendab Euroopa rohelise kokkuleppe ja kava „REPowerEU“ raames tehtavaid jõupingutusi. Sellega tahetakse samuti luua keskkond, mis aitaks paremini suurendada liidu tootmisvõimsust nullnetotehnoloogia ja toodete osas, mida on vaja liidu ambitsioonikate kliimaeesmärkide saavutamiseks, samuti tagada juurdepääs asjakohastele kriitilise tähtsusega toorainetele, sealhulgas mitmekesistades hankimist, kasutades parimal viisil liikmesriikide maavarasid ja maksimeerides toorainete ringlussevõttu. Rohelise kokkuleppe tööstuskava põhineb neljal sambal: prognoositav ja lihtsam õigusraamistik, kiirem juurdepääs rahastusele, oskuste edendamine ning avatud kaubandus tarneahelate vastupidavuse tagamiseks. Komisjon avaldas 16. märtsil 2023 ka teatise „ELi pikaajaline konkurentsivõime: pilk 2030. aasta järgsesse aega“, milles on esitatud üheksa üksteist tugevdavat tegurit koos eesmärgiga luua majanduskasvu soodustav õigusraamistik. Teatises seatakse poliitilised prioriteedid, mille eesmärk on aktiivselt tagada struktuursed parandused, sihipärased investeeringud ja reguleerivad meetmed liidu ja selle liikmesriikide pikaajalise konkurentsivõime edendamiseks. Allpool esitatud soovitused aitavad neid prioriteete ellu viia.

| (5) | 2023. aastal jätkub majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta areng kooskõlas rahastu rakendamisega. Taaste- ja vastupidavuskavade täielik rakendamine on jätkuvalt oluline Euroopa poolaasta poliitiliste prioriteetide elluviimiseks, kuna kavades käsitletakse kõiki viimastel aastatel esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019., 2020. ja 2022. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mis on läbi vaadatud või mida on ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21. |
| --- | --- |

(5)

2023. aastal jätkub majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta areng kooskõlas rahastu rakendamisega. Taaste- ja vastupidavuskavade täielik rakendamine on jätkuvalt oluline Euroopa poolaasta poliitiliste prioriteetide elluviimiseks, kuna kavades käsitletakse kõiki viimastel aastatel esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019., 2020. ja 2022. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mis on läbi vaadatud või mida on ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21.

| (6) | 27. veebruaril 2023 vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2023/435 (5) (edaspidi „REPowerEU määrus“) eesmärk on kaotada kiiresti järkjärguliselt liidu sõltuvus Venemaa fossiilkütuste impordist. See aitab tugevdada energiajulgeolekut ja mitmekesistada liidu energiavarustust ning suurendada samal ajal taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, energiasalvestusvõimsust ja energiatõhusust. REPowerEU määrus võimaldab liikmesriikidel lisada oma riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse uue REPowerEU peatüki, et rahastada olulisi reforme ja investeeringuid, mis aitavad saavutada REPowerEU eesmärke. Samuti aitavad kõnealused reformid ja investeeringud suurendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet, nagu on kirjeldatud rohelise kokkuleppe tööstuskavas, ja käsitleda energiaalaseid riigipõhiseid soovitusi, mis esitati liikmesriikidele 2022. aastal ja esitatakse neile asjakohasel juhul ka 2023. aastal. REPowerEU määrusega kehtestatakse uus tagastamatu rahalise toetuse kategooria, mille kaudu saavad liikmesriigid rahastada taaste- ja vastupidavuskavade raames uusi energiaga seotud reforme ja investeeringuid. |
| --- | --- |

(6)

27. veebruaril 2023 vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2023/435 (5) (edaspidi „REPowerEU määrus“) eesmärk on kaotada kiiresti järkjärguliselt liidu sõltuvus Venemaa fossiilkütuste impordist. See aitab tugevdada energiajulgeolekut ja mitmekesistada liidu energiavarustust ning suurendada samal ajal taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, energiasalvestusvõimsust ja energiatõhusust. REPowerEU määrus võimaldab liikmesriikidel lisada oma riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse uue REPowerEU peatüki, et rahastada olulisi reforme ja investeeringuid, mis aitavad saavutada REPowerEU eesmärke. Samuti aitavad kõnealused reformid ja investeeringud suurendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet, nagu on kirjeldatud rohelise kokkuleppe tööstuskavas, ja käsitleda energiaalaseid riigipõhiseid soovitusi, mis esitati liikmesriikidele 2022. aastal ja esitatakse neile asjakohasel juhul ka 2023. aastal. REPowerEU määrusega kehtestatakse uus tagastamatu rahalise toetuse kategooria, mille kaudu saavad liikmesriigid rahastada taaste- ja vastupidavuskavade raames uusi energiaga seotud reforme ja investeeringuid.

| (7) | 8. märtsil 2023 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse eelarvepoliitika suunised 2024. aastaks (edaspidi „8. märtsi 2023. aasta teatis“). Selle eesmärk on toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon tuletas meelde, et stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamine lõpetatakse 2023. aasta lõpus. Komisjon kutsus üles kohaldama 2023.–2024. aastal eelarvepoliitikat, mis tagab võla jätkusuutlikkuse keskpikas perspektiivis ja suurendab kestlikul viisil potentsiaalset majanduskasvu, ning kutsus liikmesriike üles määrama oma 2023. aasta stabiilsus- ja lähenemisprogrammides kindlaks, kuidas eelarvekavadega tagatakse keskpikas perspektiivis eelarvepuudujäägi aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse 3 % sisemajanduse koguproduktist (edaspidi „SKP“) järgimine ning võla usutav ja pidev vähendamine või selle hoidmine usaldusväärsel tasemel. Komisjon kutsus samuti liikmesriike üles kaotama järk-järgult riiklikud eelarvemeetmed, mis on kehtestatud leibkondade ja ettevõtete kaitsmiseks energiahinnašoki eest, ja alustama kõige vähem suunatud meetmetest. Komisjon märkis, et kui uue energiahinnasurve tõttu on vaja toetusmeetmeid pikendada, peaksid liikmesriikide sellised meetmed olema paremini suunatud haavatavatele leibkondadele ja ettevõtetele. Komisjon teatas, et eelarvesoovitused tuleks kvantifitseerida ja diferentseerida. Lisaks, nagu on kavandatud komisjoni 9. novembri 2022. aasta teatises ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniste kohta, sõnastatakse eelarvesoovitused esmaste netokulude põhjal. Komisjon soovitas, et kõik liikmesriigid jätkavad riiklikult rahastatavaid investeeringuid ning tagavad rahastu ning muude liidu vahendite tõhusa kasutamise, eelkõige seoses rohe- ja digipöördega ning vastupidavuseesmärkidega. Komisjon märkis, et teeb nõukogule ettepaneku, et kehtivate õigusnormide kohased ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal. |
| --- | --- |

(7)

8. märtsil 2023 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse eelarvepoliitika suunised 2024. aastaks (edaspidi „8. märtsi 2023. aasta teatis“). Selle eesmärk on toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon tuletas meelde, et stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamine lõpetatakse 2023. aasta lõpus. Komisjon kutsus üles kohaldama 2023.–2024. aastal eelarvepoliitikat, mis tagab võla jätkusuutlikkuse keskpikas perspektiivis ja suurendab kestlikul viisil potentsiaalset majanduskasvu, ning kutsus liikmesriike üles määrama oma 2023. aasta stabiilsus- ja lähenemisprogrammides kindlaks, kuidas eelarvekavadega tagatakse keskpikas perspektiivis eelarvepuudujäägi aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse 3 % sisemajanduse koguproduktist (edaspidi „SKP“) järgimine ning võla usutav ja pidev vähendamine või selle hoidmine usaldusväärsel tasemel. Komisjon kutsus samuti liikmesriike üles kaotama järk-järgult riiklikud eelarvemeetmed, mis on kehtestatud leibkondade ja ettevõtete kaitsmiseks energiahinnašoki eest, ja alustama kõige vähem suunatud meetmetest. Komisjon märkis, et kui uue energiahinnasurve tõttu on vaja toetusmeetmeid pikendada, peaksid liikmesriikide sellised meetmed olema paremini suunatud haavatavatele leibkondadele ja ettevõtetele. Komisjon teatas, et eelarvesoovitused tuleks kvantifitseerida ja diferentseerida. Lisaks, nagu on kavandatud komisjoni 9. novembri 2022. aasta teatises ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniste kohta, sõnastatakse eelarvesoovitused esmaste netokulude põhjal. Komisjon soovitas, et kõik liikmesriigid jätkavad riiklikult rahastatavaid investeeringuid ning tagavad rahastu ning muude liidu vahendite tõhusa kasutamise, eelkõige seoses rohe- ja digipöördega ning vastupidavuseesmärkidega. Komisjon märkis, et teeb nõukogule ettepaneku, et kehtivate õigusnormide kohased ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal.

| (8) | 26. aprillil 2023 esitas komisjon seadusandlikud ettepanekud liidu majanduse juhtimise eeskirjade põhjalikuks reformimiseks. Ettepanekute põhieesmärk on parandada valitsemissektori võla jätkusuutlikkust ning edendada reformide ja investeeringute kaudu kõigis liikmesriikides kestlikku ja kaasavat majanduskasvu. Komisjon soovib ettepanekutega suurendada riikide isevastutust, lihtsustada raamistikku ja keskenduda enam keskpikale perioodile, millega kaasneb tõhus ja ühtsem täitmise tagamine. ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniseid käsitlevate nõukogu 14. märtsi 2023. aasta järelduste kohaselt on eesmärk viia seadusandlik töö lõpule 2023. aastal. |
| --- | --- |

(8)

26. aprillil 2023 esitas komisjon seadusandlikud ettepanekud liidu majanduse juhtimise eeskirjade põhjalikuks reformimiseks. Ettepanekute põhieesmärk on parandada valitsemissektori võla jätkusuutlikkust ning edendada reformide ja investeeringute kaudu kõigis liikmesriikides kestlikku ja kaasavat majanduskasvu. Komisjon soovib ettepanekutega suurendada riikide isevastutust, lihtsustada raamistikku ja keskenduda enam keskpikale perioodile, millega kaasneb tõhus ja ühtsem täitmise tagamine. ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniseid käsitlevate nõukogu 14. märtsi 2023. aasta järelduste kohaselt on eesmärk viia seadusandlik töö lõpule 2023. aastal.

| (9) | 27. mail 2021 esitas Soome vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas sätestatud hindamissuunistega. 29. oktoobril 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse, millega kiidetakse heaks Soome taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnang (6). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Soome on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjaomased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud. |
| --- | --- |

(9)

27. mail 2021 esitas Soome vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas sätestatud hindamissuunistega. 29. oktoobril 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse, millega kiidetakse heaks Soome taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnang (6). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Soome on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjaomased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud.

| (10) | 23. märtsil 2023 esitas Soome oma 2023. aasta riikliku reformikava ja stabiilsusprogrammi kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 4 lõikega 1. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2023. aasta riiklik reformikava ka Soome kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava täitmisel tehtud edusammude kohta. |
| --- | --- |

(10)

23. märtsil 2023 esitas Soome oma 2023. aasta riikliku reformikava ja stabiilsusprogrammi kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 4 lõikega 1. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2023. aasta riiklik reformikava ka Soome kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava täitmisel tehtud edusammude kohta.

| (11) | 24. mail 2023 avaldas komisjon Soome kohta 2023. aasta riigiaruande. Selles hinnati Soome edusamme nõukogu poolt aastatel 2019–2022 vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti kokkuvõte sellest, kuidas Soome on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Kõnealuse analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega. Samuti hinnati Soome edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kestliku arengu eesmärkide saavutamisel. |
| --- | --- |

(11)

24. mail 2023 avaldas komisjon Soome kohta 2023. aasta riigiaruande. Selles hinnati Soome edusamme nõukogu poolt aastatel 2019–2022 vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti kokkuvõte sellest, kuidas Soome on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Kõnealuse analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega. Samuti hinnati Soome edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

| (12) | Eurostati kinnitatud andmete kohaselt vähenes Soome valitsemissektori eelarvepuudujääk 2,8 %-lt SKPst 2021. aastal 0,9 %-le SKPst 2022. aastal, samas kui valitsemissektori võlg suurenes 72,6 %-lt SKPst 2021. aasta lõpus 73,0 %-le SKPst 2022. aasta lõpus. 24. mail 2023 avaldas komisjon aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Selles arutati Soome eelarveseisundit, kuna riigi valitsemissektori võlg ületas 2022. aastal aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 60 % SKPst ega järginud võla vähendamise sihttaset. Aruandes jõuti järeldusele, et võlakriteerium ei ole täidetud. Kooskõlas 8. märtsi 2023. aasta teatisega ei teinud komisjon ettepanekut algatada 2023. aasta kevadel uued ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused. Seejärel märkis komisjon, et teeb nõukogule ettepaneku, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal. Soome peaks seda arvesse võtma oma 2023. aasta eelarve täitmisel ja 2024. aasta eelarvekava koostamisel. |
| --- | --- |

(12)

Eurostati kinnitatud andmete kohaselt vähenes Soome valitsemissektori eelarvepuudujääk 2,8 %-lt SKPst 2021. aastal 0,9 %-le SKPst 2022. aastal, samas kui valitsemissektori võlg suurenes 72,6 %-lt SKPst 2021. aasta lõpus 73,0 %-le SKPst 2022. aasta lõpus. 24. mail 2023 avaldas komisjon aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Selles arutati Soome eelarveseisundit, kuna riigi valitsemissektori võlg ületas 2022. aastal aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 60 % SKPst ega järginud võla vähendamise sihttaset. Aruandes jõuti järeldusele, et võlakriteerium ei ole täidetud. Kooskõlas 8. märtsi 2023. aasta teatisega ei teinud komisjon ettepanekut algatada 2023. aasta kevadel uued ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused. Seejärel märkis komisjon, et teeb nõukogule ettepaneku, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal. Soome peaks seda arvesse võtma oma 2023. aasta eelarve täitmisel ja 2024. aasta eelarvekava koostamisel.

| (13) | Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud eelarvepoliitilised meetmed, mis on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. 2022. aastal hõlmasid sellised tulusid vähendavad eelarvepoliitilised meetmed maksudest mahaarvatavate töölesõidukulude summa ajutist suurendamist ja leibkondade küttesüsteemide renoveerimise maksusoodustuste suurendamist, samas kui sellised kulusid suurendavad eelarvepoliitilised meetmed hõlmasid indekseerimisest tulenevat sotsiaaltoetuste suurenemist ja täiendavate lastetoetuste maksmist, mille eesmärk oli suurendada väikese sissetulekuga leibkondade ostujõudu ja tegeleda inflatsioonist tulenevate kuludega. Komisjoni hinnangul oli kõnealuste meetmete eelarveline netokulu 2022. aastal 0,1 % SKPst. Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud ka Ukraina põgenike ajutise kaitsega seotud eelarvekulud, mis olid 2022. aastal hinnanguliselt 0,1 % SKPst. Samal ajal vähenesid COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete hinnangulised kulud 2,0 %-lt SKPst 2021. aastal 0,2 %-le SKPst 2022. aastal. |
| --- | --- |

(13)

Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud eelarvepoliitilised meetmed, mis on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. 2022. aastal hõlmasid sellised tulusid vähendavad eelarvepoliitilised meetmed maksudest mahaarvatavate töölesõidukulude summa ajutist suurendamist ja leibkondade küttesüsteemide renoveerimise maksusoodustuste suurendamist, samas kui sellised kulusid suurendavad eelarvepoliitilised meetmed hõlmasid indekseerimisest tulenevat sotsiaaltoetuste suurenemist ja täiendavate lastetoetuste maksmist, mille eesmärk oli suurendada väikese sissetulekuga leibkondade ostujõudu ja tegeleda inflatsioonist tulenevate kuludega. Komisjoni hinnangul oli kõnealuste meetmete eelarveline netokulu 2022. aastal 0,1 % SKPst. Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud ka Ukraina põgenike ajutise kaitsega seotud eelarvekulud, mis olid 2022. aastal hinnanguliselt 0,1 % SKPst. Samal ajal vähenesid COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete hinnangulised kulud 2,0 %-lt SKPst 2021. aastal 0,2 %-le SKPst 2022. aastal.

| (14) | 18. juunil 2021 soovitas nõukogu Soomel (7) säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas rahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud. |
| --- | --- |

(14)

18. juunil 2021 soovitas nõukogu Soomel (7) säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas rahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud.

| (15) | Komisjoni hinnangul oli eelarvepoliitika (8) 2022. aastal üldjoontes neutraalne (– 0,1 % SKPst), nagu nõukogu soovitas. Nagu nõukogu soovitas, jätkas Soome majanduse taastamise toetamist rahastust rahastatavate investeeringutega. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatud kulude maht oli 2022. aastal 0,3 % SKPst (2021. aastal 0,2 % SKPst). Riiklikult rahastatavad investeeringud andsid eelarvepoliitikasse neutraalse panuse 0,0 protsendipunkti (9). Seetõttu säilitas Soome riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu nõukogu soovitas. Samal ajal andis riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) eelarvepoliitikasse üldiselt neutraalse panuse 0,1 protsendipunkti. Seega hoidis Soome riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasvu piisavalt kontrolli all. |
| --- | --- |

(15)

Komisjoni hinnangul oli eelarvepoliitika (8) 2022. aastal üldjoontes neutraalne (– 0,1 % SKPst), nagu nõukogu soovitas. Nagu nõukogu soovitas, jätkas Soome majanduse taastamise toetamist rahastust rahastatavate investeeringutega. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatud kulude maht oli 2022. aastal 0,3 % SKPst (2021. aastal 0,2 % SKPst). Riiklikult rahastatavad investeeringud andsid eelarvepoliitikasse neutraalse panuse 0,0 protsendipunkti (9). Seetõttu säilitas Soome riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu nõukogu soovitas. Samal ajal andis riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) eelarvepoliitikasse üldiselt neutraalse panuse 0,1 protsendipunkti. Seega hoidis Soome riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasvu piisavalt kontrolli all.

| (16) | 2023. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on nii 2023. kui ka 2024. aastal kooskõlas komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis märgituga. Valitsuse prognoosi kohaselt toimub 2023. aastal reaalse SKP väike vähenemine 0,2 %, 2024. aastal aga kasvab see 1,3 %. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv positiivne: 2023. aastal 0,2 % ja 2024. aastal 1,4 %. Mõlema prognoosi kohaselt on kasvu peamine mootor 2023. aastal netoeksport, samas kui 2024. aastal eeldatakse laiapõhjalisemat majandusnäitajate paranemist, kuna lisaks peaks taastuma ka sisenõudlus. |
| --- | --- |

(16)

2023. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on nii 2023. kui ka 2024. aastal kooskõlas komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis märgituga. Valitsuse prognoosi kohaselt toimub 2023. aastal reaalse SKP väike vähenemine 0,2 %, 2024. aastal aga kasvab see 1,3 %. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv positiivne: 2023. aastal 0,2 % ja 2024. aastal 1,4 %. Mõlema prognoosi kohaselt on kasvu peamine mootor 2023. aastal netoeksport, samas kui 2024. aastal eeldatakse laiapõhjalisemat majandusnäitajate paranemist, kuna lisaks peaks taastuma ka sisenõudlus.

| (17) | Valitsus prognoosib oma 2023. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk suureneb 2023. aastal 2,6 %-le SKPst. 2023. aastal toimuv suurenemine kajastab peamiselt sotsiaaltoetuste indekseerimist, keskvalitsuse rahastust kohalikele omavalitsustele, suuremaid intressikulusid, samuti täiendavaid kaitsekulutusi ning teadus- ja arendustegevusega seotud investeeringuid. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse suurenema 73,0 %-lt SKPst 2022. aasta lõpus 74,4 %-le SKPst 2023. aasta lõpus. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarvepuudujääk 2023. aastal 2,6 % SKPst. See on kooskõlas 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud eelarvepuudujäägiga. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2023. aasta lõpus madalam (73,9 %). Erinevus tuleneb komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis eeldatud veidi kõrgemast deflaatorist. |
| --- | --- |

(17)

Valitsus prognoosib oma 2023. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk suureneb 2023. aastal 2,6 %-le SKPst. 2023. aastal toimuv suurenemine kajastab peamiselt sotsiaaltoetuste indekseerimist, keskvalitsuse rahastust kohalikele omavalitsustele, suuremaid intressikulusid, samuti täiendavaid kaitsekulutusi ning teadus- ja arendustegevusega seotud investeeringuid. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse suurenema 73,0 %-lt SKPst 2022. aasta lõpus 74,4 %-le SKPst 2023. aasta lõpus. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarvepuudujääk 2023. aastal 2,6 % SKPst. See on kooskõlas 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud eelarvepuudujäägiga. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2023. aasta lõpus madalam (73,9 %). Erinevus tuleneb komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis eeldatud veidi kõrgemast deflaatorist.

| (18) | 2023. aastal peaksid valitsemissektori eelarvepositsiooni jätkuvalt mõjutama eelarvemeetmed, mida on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. Need hõlmavad 2022. aastast pikendatud meetmeid (ennekõike maksudest mahaarvatavate töölesõidukulude summa ajutine täiendav suurendamine ja suuremad maksusoodustused leibkondade küttesüsteemide renoveerimiseks) ja selliseid uusi meetmeid nagu elektriarvete ajutine hüvitamine ja elektrienergia maksuvähendused, samuti elektrienergia ja reisijateveo käibemaksumäära ajutine alandamine. Osaliselt tasakaalustavad nende meetmete kulu maksud energiatarnijate ootamatult kasumilt, ennekõike elektriettevõtjate suhtes rakendatav ajutine kasumimaks. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on toetusmeetmete eelarveline netokulu 2023. aastal 0,3 % SKPst (10). Enamik 2023. aasta meetmeid ei näi olevat suunatud kõige haavatavamatele leibkondadele või ettevõtetele ega säilita täielikult hinnasignaali energianõudluse vähendamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks. Seepärast moodustavad suunatud toetusmeetmed, mida võetakse arvesse nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovituse (11) järgimise hindamisel, komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt 2023. aastal 0,1 % SKPst (võrreldes 0,0 %ga SKPst 2022. aastal). Ukraina põgenikele ajutise kaitse pakkumisega seotud eelarvekulud peaksid võrreldes 2022. aastaga suurenema 0,2 protsendipunkti SKPst. |
| --- | --- |

(18)

2023. aastal peaksid valitsemissektori eelarvepositsiooni jätkuvalt mõjutama eelarvemeetmed, mida on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. Need hõlmavad 2022. aastast pikendatud meetmeid (ennekõike maksudest mahaarvatavate töölesõidukulude summa ajutine täiendav suurendamine ja suuremad maksusoodustused leibkondade küttesüsteemide renoveerimiseks) ja selliseid uusi meetmeid nagu elektriarvete ajutine hüvitamine ja elektrienergia maksuvähendused, samuti elektrienergia ja reisijateveo käibemaksumäära ajutine alandamine. Osaliselt tasakaalustavad nende meetmete kulu maksud energiatarnijate ootamatult kasumilt, ennekõike elektriettevõtjate suhtes rakendatav ajutine kasumimaks. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on toetusmeetmete eelarveline netokulu 2023. aastal 0,3 % SKPst (10). Enamik 2023. aasta meetmeid ei näi olevat suunatud kõige haavatavamatele leibkondadele või ettevõtetele ega säilita täielikult hinnasignaali energianõudluse vähendamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks. Seepärast moodustavad suunatud toetusmeetmed, mida võetakse arvesse nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovituse (11) järgimise hindamisel, komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt 2023. aastal 0,1 % SKPst (võrreldes 0,0 %ga SKPst 2022. aastal). Ukraina põgenikele ajutise kaitse pakkumisega seotud eelarvekulud peaksid võrreldes 2022. aastaga suurenema 0,2 protsendipunkti SKPst.

| (19) | Oma 12. juuli 2022 soovituses soovitas nõukogu Soomel võtta meetmeid, tagamaks 2023. aastal, et riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv on kooskõlas üldiselt neutraalse eelarvepoliitikaga, (12) võttes arvesse jätkuvat ajutist ja sihipärast toetust leibkondadele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Soome peaks olema valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Samuti soovitati Soomel suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades rahastut ning muid liidu vahendeid. |
| --- | --- |

(19)

Oma 12. juuli 2022 soovituses soovitas nõukogu Soomel võtta meetmeid, tagamaks 2023. aastal, et riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv on kooskõlas üldiselt neutraalse eelarvepoliitikaga, (12) võttes arvesse jätkuvat ajutist ja sihipärast toetust leibkondadele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Soome peaks olema valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Samuti soovitati Soomel suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades rahastut ning muid liidu vahendeid.

| (20) | Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika 2023. aastal kiire inflatsiooni tingimustes ekspansiivne (– 1,0 % SKPst). See järgneb 2022. aasta üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale (– 0,1 % SKPst). Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) peaks andma 2023. aastal eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,6 % SKPst. See hõlmab üldiselt stabiilseid kulusid energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamatele leibkondadele ja ettevõtetele suunatud toetusmeetmetele. Samuti hõlmab see Ukraina põgenikele ajutise kaitse pakkumise kulude suurenemist (0,2 % võrra SKPst). Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate netokulude ekspansiivne panus on seega ainult osaliselt tingitud suunatud toetusest leibkondadele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukraina põgenikele. Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) on muu hulgas tingitud sotsiaaltoetuste indekseerimisest ja keskvalitsuse rahastusest kohalikele omavalitsustele, samuti täiendavatest kaitsekulutustest ning teadus- ja arendustegevusega seotud investeeringutest. Kokkuvõttes ei ole riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude prognoositud kasv nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitusega kooskõlas. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulude maht on 2023. aastal 0,4 % SKPst, samas kui riiklikult rahastatavad investeeringud annavad prognoosi kohaselt eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,4 protsendipunkti (13). Seega kavatseb Soome rahastada täiendavaid investeeringuid rahastust ja säilitab prognoosi kohaselt riiklikult rahastatavad investeeringud. Riik kavatseb rahastada riiklikke investeeringuid rohe-ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, nagu fossiilkütustel töötavate kuumaveekatelde asendamise ja elektrisõidukite laadimispunktide toetus, investeeringud elektrivõrkudesse, projekt „Digirata“, mille eesmärk on uuendada rongide kontrollsüsteemi, portaal „Virtual Finland“ tööga seotud sisserände hõlbustamiseks ja reaalajamajanduse projekt, mille eesmärk on äritehingute digitaliseerimine, mida rahastatakse osaliselt rahastust ning muudest liidu vahenditest. |
| --- | --- |

(20)

Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika 2023. aastal kiire inflatsiooni tingimustes ekspansiivne (– 1,0 % SKPst). See järgneb 2022. aasta üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale (– 0,1 % SKPst). Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) peaks andma 2023. aastal eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,6 % SKPst. See hõlmab üldiselt stabiilseid kulusid energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamatele leibkondadele ja ettevõtetele suunatud toetusmeetmetele. Samuti hõlmab see Ukraina põgenikele ajutise kaitse pakkumise kulude suurenemist (0,2 % võrra SKPst). Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate netokulude ekspansiivne panus on seega ainult osaliselt tingitud suunatud toetusest leibkondadele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukraina põgenikele. Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) on muu hulgas tingitud sotsiaaltoetuste indekseerimisest ja keskvalitsuse rahastusest kohalikele omavalitsustele, samuti täiendavatest kaitsekulutustest ning teadus- ja arendustegevusega seotud investeeringutest. Kokkuvõttes ei ole riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude prognoositud kasv nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitusega kooskõlas. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulude maht on 2023. aastal 0,4 % SKPst, samas kui riiklikult rahastatavad investeeringud annavad prognoosi kohaselt eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,4 protsendipunkti (13). Seega kavatseb Soome rahastada täiendavaid investeeringuid rahastust ja säilitab prognoosi kohaselt riiklikult rahastatavad investeeringud. Riik kavatseb rahastada riiklikke investeeringuid rohe-ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, nagu fossiilkütustel töötavate kuumaveekatelde asendamise ja elektrisõidukite laadimispunktide toetus, investeeringud elektrivõrkudesse, projekt „Digirata“, mille eesmärk on uuendada rongide kontrollsüsteemi, portaal „Virtual Finland“ tööga seotud sisserände hõlbustamiseks ja reaalajamajanduse projekt, mille eesmärk on äritehingute digitaliseerimine, mida rahastatakse osaliselt rahastust ning muudest liidu vahenditest.

| (21) | 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk 2024. aastal püsima tasemel 2,6 % SKPst. Eelduste kohaselt peaks maksutulu kasv aeglustuma, intressikulud aga suurenema. Vastavalt 2023. aasta stabiilsusprogrammile prognoositakse, et valitsemissektori võla suhe SKPsse suureneb 2024. aasta lõpuks 76,9 %ni. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk moodustab 2024. aastal 2,6 % SKPst. See on kooskõlas 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud eelarvepuudujäägiga. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2024. aasta lõpus madalam (76,2 %). |
| --- | --- |

(21)

2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk 2024. aastal püsima tasemel 2,6 % SKPst. Eelduste kohaselt peaks maksutulu kasv aeglustuma, intressikulud aga suurenema. Vastavalt 2023. aasta stabiilsusprogrammile prognoositakse, et valitsemissektori võla suhe SKPsse suureneb 2024. aasta lõpuks 76,9 %ni. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk moodustab 2024. aastal 2,6 % SKPst. See on kooskõlas 2023. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud eelarvepuudujäägiga. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2024. aasta lõpus madalam (76,2 %).

| (22) | 2023. aasta stabiilsusprogrammis nähakse ette kõigi energiatoetusmeetmete järkjärguline kaotamine 2024. aastal. Komisjon eeldab praegu energiatoetusmeetmete täielikku järkjärgulist kaotamist 2024. aastal. See sõltub eeldusest, et energiahinnad ei tõuse uuesti. |
| --- | --- |

(22)

2023. aasta stabiilsusprogrammis nähakse ette kõigi energiatoetusmeetmete järkjärguline kaotamine 2024. aastal. Komisjon eeldab praegu energiatoetusmeetmete täielikku järkjärgulist kaotamist 2024. aastal. See sõltub eeldusest, et energiahinnad ei tõuse uuesti.

| (23) | Määrusega (EÜ) nr 1466/97 on seatud struktuurse eelarvepositsiooni iga-aastase parandamise sihtmärgiks 0,5 % SKPst, (14) et liikuda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas. Võttes arvesse riigi rahanduse jätkusuutlikkuse kaalutlusi, oleks komisjoni hinnangul asjakohane parandada struktuurset eelarvepositsiooni 2024. aastal vähemalt 0,3 % SKPst. Sellise paranemise tagamiseks ning kooskõlas komisjoni metoodikaga ei tohiks riiklikult rahastatavate esmaste netokulude (15) kasv 2024. aastal ületada 2,2 %, nagu on kajastatud käesolevas soovituses. Samal ajal tuleks ülejäänud energiatoetusmeetmed (komisjoni praeguse hinnangu kohaselt 0,3 % SKPst 2023. aastal) sõltuvalt energiaturu suundumustest järk-järgult kaotada, alustades kõige vähem suunatud meetmetest, ning sellest tulenevat kokkuhoidu tuleks kasutada valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamiseks. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt ei ole riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate netokulude kasv 2023. aastal kooskõlas nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitusega. Kui see leiab kinnitust, oleks 2024. aastal asjakohane esmaste netokulude väiksem kasv. |
| --- | --- |

(23)

Määrusega (EÜ) nr 1466/97 on seatud struktuurse eelarvepositsiooni iga-aastase parandamise sihtmärgiks 0,5 % SKPst, (14) et liikuda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi suunas. Võttes arvesse riigi rahanduse jätkusuutlikkuse kaalutlusi, oleks komisjoni hinnangul asjakohane parandada struktuurset eelarvepositsiooni 2024. aastal vähemalt 0,3 % SKPst. Sellise paranemise tagamiseks ning kooskõlas komisjoni metoodikaga ei tohiks riiklikult rahastatavate esmaste netokulude (15) kasv 2024. aastal ületada 2,2 %, nagu on kajastatud käesolevas soovituses. Samal ajal tuleks ülejäänud energiatoetusmeetmed (komisjoni praeguse hinnangu kohaselt 0,3 % SKPst 2023. aastal) sõltuvalt energiaturu suundumustest järk-järgult kaotada, alustades kõige vähem suunatud meetmetest, ning sellest tulenevat kokkuhoidu tuleks kasutada valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamiseks. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt ei ole riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate netokulude kasv 2023. aastal kooskõlas nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitusega. Kui see leiab kinnitust, oleks 2024. aastal asjakohane esmaste netokulude väiksem kasv.

| (24) | Eeldades, et poliitikat ei muudeta, prognoositakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et riiklikult rahastatavad esmased netokulud kasvavad 2024. aastal 2,8 %, mis ületab soovitatud kasvumäära. |
| --- | --- |

(24)

Eeldades, et poliitikat ei muudeta, prognoositakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et riiklikult rahastatavad esmased netokulud kasvavad 2024. aastal 2,8 %, mis ületab soovitatud kasvumäära.

| (25) | 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaksid valitsemissektori investeeringud jääma 2023. ja 2024. aastal tasemele 4,5 % SKPst. See kajastab riiklikult rahastatavaid investeeringuid ja liidu rahastatavaid investeeringuid, seda eelkõige rahastu kaudu. 2023. aasta stabiilsusprogrammis osutatakse reformidele ja investeeringutele, mis peaksid aitama kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkusele ning kestlikule ja kaasavale majanduskasvule. Kõnealused reformid ja investeeringud hõlmavad tervishoiu- ja sotsiaalteenuste reformi, mis on muu hulgas osa taaste- ja vastupidavuskavast, ehkki praegu puudub veel kindel hinnang reformist tulevikus saadava säästu kohta. |
| --- | --- |

(25)

2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaksid valitsemissektori investeeringud jääma 2023. ja 2024. aastal tasemele 4,5 % SKPst. See kajastab riiklikult rahastatavaid investeeringuid ja liidu rahastatavaid investeeringuid, seda eelkõige rahastu kaudu. 2023. aasta stabiilsusprogrammis osutatakse reformidele ja investeeringutele, mis peaksid aitama kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkusele ning kestlikule ja kaasavale majanduskasvule. Kõnealused reformid ja investeeringud hõlmavad tervishoiu- ja sotsiaalteenuste reformi, mis on muu hulgas osa taaste- ja vastupidavuskavast, ehkki praegu puudub veel kindel hinnang reformist tulevikus saadava säästu kohta.

| (26) | 2023. aasta stabiilsusprogrammis on esitatud keskpika perioodi eelarvekava aastani 2027. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk suurenema 2025. aastal 3,1 %-le SKPst ja seejärel 2026. aastal mõnevõrra vähenema 2,9 %-le SKPst. Seega on kavandatud valitsemissektori eelarvepuudujääk tasemel alla 3 % SKPst 2026. aastal. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse suurenema 76,9 %-lt SKPst 2024. aasta lõpus 80,7 %-le SKPst 2026. aasta lõpus. |
| --- | --- |

(26)

2023. aasta stabiilsusprogrammis on esitatud keskpika perioodi eelarvekava aastani 2027. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk suurenema 2025. aastal 3,1 %-le SKPst ja seejärel 2026. aastal mõnevõrra vähenema 2,9 %-le SKPst. Seega on kavandatud valitsemissektori eelarvepuudujääk tasemel alla 3 % SKPst 2026. aastal. 2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse suurenema 76,9 %-lt SKPst 2024. aasta lõpus 80,7 %-le SKPst 2026. aasta lõpus.

| (27) | Soomel on tõhus ja kaasav sotsiaalhoolekande süsteem, mille antava sotsiaalkaitse tase on kõrge, kuid süsteem on keerukas ja selles leidub nn stiimulilõkse (kannustinloukku). 2020. aastal tehti sotsiaalkindlustussüsteemi reformi kavandamine 2027. aastaks ülesandeks spetsiaalsele parlamendikomisjonile. 2022. aasta jaanuaris avaldas kõnealune komisjon oma koostatud probleemikaardi tulemused ja esitas 2023. aasta märtsis vahearuande, milles tehti tulevastele valitsustele 31 ettepanekut uuringute, õigusaktide koostamise ja arendusprojektide teemal. Järgmiste sammude hulgas oleks õigusloomealane tegevus sotsiaalhoolekande süsteemi lihtsustamiseks ja töötamise stiimulite suurendamiseks, säilitades samal ajal sotsiaalkaitse ja tõstes tööhõive määra. Riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse toetamiseks on oluline jätkata tööd sotsiaalkindlustussüsteemi reformi kallal. |
| --- | --- |

(27)

Soomel on tõhus ja kaasav sotsiaalhoolekande süsteem, mille antava sotsiaalkaitse tase on kõrge, kuid süsteem on keerukas ja selles leidub nn stiimulilõkse (kannustinloukku). 2020. aastal tehti sotsiaalkindlustussüsteemi reformi kavandamine 2027. aastaks ülesandeks spetsiaalsele parlamendikomisjonile. 2022. aasta jaanuaris avaldas kõnealune komisjon oma koostatud probleemikaardi tulemused ja esitas 2023. aasta märtsis vahearuande, milles tehti tulevastele valitsustele 31 ettepanekut uuringute, õigusaktide koostamise ja arendusprojektide teemal. Järgmiste sammude hulgas oleks õigusloomealane tegevus sotsiaalhoolekande süsteemi lihtsustamiseks ja töötamise stiimulite suurendamiseks, säilitades samal ajal sotsiaalkaitse ja tõstes tööhõive määra. Riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse toetamiseks on oluline jätkata tööd sotsiaalkindlustussüsteemi reformi kallal.

| (28) | Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks. Soome taaste- ja vastupidavuskava rakendamine käib. Samas ei ole veel allkirjastatud komisjoni ja Soome vahelist tegevuskorda. See samm on vajalik esimese maksetaotluse esitamiseks taaste- ja vastupidavuskava raames ja selleks, et Soome jõuaks tagasi kokkulepitud maksegraafikusse. 2023. aasta jaanuaris esitas Soome oma taaste- ja vastupidavuskava muudatuse, mille nõukogu 14. märtsil 2023 heaks kiitis. Muudatus tehti rahastust igale liikmesriigile eraldatava maksimaalse rahalise toetuse ajakohastamise kontekstis ja seisnes kava nelja samba rahastuse proportsionaalses vähendamises. REPowerEU peatüki kohase rahastuse arvessevõtmiseks on 2023. aastal plaanis teha taaste- ja vastupidavuskavas veel üks muudatus. Uue REPowerEU peatüki kiire lisamine taaste- ja vastupidavuskavasse võimaldab rahastada täiendavaid reforme ja investeeringuid, et toetada Soome strateegilisi eesmärke energia ja rohepöörde vallas. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline ja tulemuslik kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest. |
| --- | --- |

(28)

Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks. Soome taaste- ja vastupidavuskava rakendamine käib. Samas ei ole veel allkirjastatud komisjoni ja Soome vahelist tegevuskorda. See samm on vajalik esimese maksetaotluse esitamiseks taaste- ja vastupidavuskava raames ja selleks, et Soome jõuaks tagasi kokkulepitud maksegraafikusse. 2023. aasta jaanuaris esitas Soome oma taaste- ja vastupidavuskava muudatuse, mille nõukogu 14. märtsil 2023 heaks kiitis. Muudatus tehti rahastust igale liikmesriigile eraldatava maksimaalse rahalise toetuse ajakohastamise kontekstis ja seisnes kava nelja samba rahastuse proportsionaalses vähendamises. REPowerEU peatüki kohase rahastuse arvessevõtmiseks on 2023. aastal plaanis teha taaste- ja vastupidavuskavas veel üks muudatus. Uue REPowerEU peatüki kiire lisamine taaste- ja vastupidavuskavasse võimaldab rahastada täiendavaid reforme ja investeeringuid, et toetada Soome strateegilisi eesmärke energia ja rohepöörde vallas. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline ja tulemuslik kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest.

| (29) | Komisjon kiitis 2022. aastal heaks kõik Soome ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid. Ühtekuuluvuspoliitika programmide kiire rakendamine vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga, sealhulgas REPowerEU peatükiga, on esmatähtis, et viia Soomes ellu rohe- ja digipööre, suurendada majanduslikku ja sotsiaalset vastupidavust ning tagada tasakaalustatud territoriaalne areng. |
| --- | --- |

(29)

Komisjon kiitis 2022. aastal heaks kõik Soome ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid. Ühtekuuluvuspoliitika programmide kiire rakendamine vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga, sealhulgas REPowerEU peatükiga, on esmatähtis, et viia Soomes ellu rohe- ja digipööre, suurendada majanduslikku ja sotsiaalset vastupidavust ning tagada tasakaalustatud territoriaalne areng.

| (30) | Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Soome silmitsi mitmete muude probleemidega, mis on seotud oskuste nappuse, haridus- ja koolituspoliitika, energiapoliitika ja rohepöördega. |
| --- | --- |

(30)

Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Soome silmitsi mitmete muude probleemidega, mis on seotud oskuste nappuse, haridus- ja koolituspoliitika, energiapoliitika ja rohepöördega.

| (31) | Ehkki Soome tööturu tulemused olid 2022. aastal head, on täitmata töökohtade arv kiiresti suurenenud, andes tunnistust oskuste nõudlusele mittevastavusest ja tööjõu nappusest eri sektorites, ennekõike teenuste, ehituse, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia, hariduse, tervishoiu ja sotsiaalhoolekande vallas. Oskustööliste hulk on piiratud, kuna tööturul kõige nõutavamatel aladel lõpetab kõrgkooli suhteliselt väike arv üliõpilasi ja tööga seotud sisseränne on väike. Samal ajal on 25–34aastaste inimeste hulgas kolmanda taseme hariduse omandanuid alla liidu keskmise. Tööjõu ja oskuste nappus on Soome konkurentsivõime ja pikaajalise majanduskasvu seisukohast problemaatiline ja seda süvendab veelgi elanikkonna vananemine, tööjõu suhteliselt väike piirkondlik liikuvus ning rohe-ja digipöörde kontekstis suurenenud nõudlus uute oskuste järele. |
| --- | --- |

(31)

Ehkki Soome tööturu tulemused olid 2022. aastal head, on täitmata töökohtade arv kiiresti suurenenud, andes tunnistust oskuste nõudlusele mittevastavusest ja tööjõu nappusest eri sektorites, ennekõike teenuste, ehituse, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia, hariduse, tervishoiu ja sotsiaalhoolekande vallas. Oskustööliste hulk on piiratud, kuna tööturul kõige nõutavamatel aladel lõpetab kõrgkooli suhteliselt väike arv üliõpilasi ja tööga seotud sisseränne on väike. Samal ajal on 25–34aastaste inimeste hulgas kolmanda taseme hariduse omandanuid alla liidu keskmise. Tööjõu ja oskuste nappus on Soome konkurentsivõime ja pikaajalise majanduskasvu seisukohast problemaatiline ja seda süvendab veelgi elanikkonna vananemine, tööjõu suhteliselt väike piirkondlik liikuvus ning rohe-ja digipöörde kontekstis suurenenud nõudlus uute oskuste järele.

| (32) | 1. juulil 2022 jõustus Soome uus kliimaseadus, põlistades siseriiklikus õiguses Soome eesmärgi saada 2035. aastaks esimeseks fossiilkütustevabaks heaoluühiskonnaks ning kehtestades kliimaeesmärgid aastateks 2030, 2040 ja 2050. Samal ajal on Soome majandus endiselt üks liidu energiamahukamaid. Energeetika, tööstus, transport ja hooned on peamised sektorid, mis peavad aitama oluliselt vähendada kasvuhoonegaaside heidet. 2021. aastal moodustasid taastuvad energiaallikad märkimisväärse osa (43 %) Soome energiaallikate jaotuses, millele järgnes nafta (24 %), tuumaenergia (17 %) ja kivisüsi (9 %). Venemaa on endiselt oluline tuumkütuse tarnija. 2022. aasta augustist kuni 2023. aasta märtsini vähenes Soome maagaasi tarbimine võrreldes eelneva viie aasta sama perioodi keskmise gaasitarbimisega 56 %, st rohkem, kui oli seatud eesmärgiks (15 %). Soome võiks jätkata jõupingutusi gaasinõudluse ajutiseks vähendamiseks kuni 31. märtsini 2024, vastavalt nõukogu määrusele (EL) 2022/1369 (16). |
| --- | --- |

(32)

1. juulil 2022 jõustus Soome uus kliimaseadus, põlistades siseriiklikus õiguses Soome eesmärgi saada 2035. aastaks esimeseks fossiilkütustevabaks heaoluühiskonnaks ning kehtestades kliimaeesmärgid aastateks 2030, 2040 ja 2050. Samal ajal on Soome majandus endiselt üks liidu energiamahukamaid. Energeetika, tööstus, transport ja hooned on peamised sektorid, mis peavad aitama oluliselt vähendada kasvuhoonegaaside heidet. 2021. aastal moodustasid taastuvad energiaallikad märkimisväärse osa (43 %) Soome energiaallikate jaotuses, millele järgnes nafta (24 %), tuumaenergia (17 %) ja kivisüsi (9 %). Venemaa on endiselt oluline tuumkütuse tarnija. 2022. aasta augustist kuni 2023. aasta märtsini vähenes Soome maagaasi tarbimine võrreldes eelneva viie aasta sama perioodi keskmise gaasitarbimisega 56 %, st rohkem, kui oli seatud eesmärgiks (15 %). Soome võiks jätkata jõupingutusi gaasinõudluse ajutiseks vähendamiseks kuni 31. märtsini 2024, vastavalt nõukogu määrusele (EL) 2022/1369 (16).

| (33) | Pikaajaliste kliimaeesmärkide saavutamist takistavad märkimisväärne era- ja avaliku sektori investeeringute puudujääk kõige suuremate heitkogustega sektorites, samuti viivitused taastuvenergia investeeringute kasutuselevõtus, mis on tingitud läbitöötamist vajavate keskkonnalubade kuhjumisest. Loamenetlusi tuleb veelgi lihtsustada, et kõrvaldada pooleliolevate energiaprojektide kuhjumine ja hõlbustada täiendavaid prioriteetseid investeeringuid. |
| --- | --- |

(33)

Pikaajaliste kliimaeesmärkide saavutamist takistavad märkimisväärne era- ja avaliku sektori investeeringute puudujääk kõige suuremate heitkogustega sektorites, samuti viivitused taastuvenergia investeeringute kasutuselevõtus, mis on tingitud läbitöötamist vajavate keskkonnalubade kuhjumisest. Loamenetlusi tuleb veelgi lihtsustada, et kõrvaldada pooleliolevate energiaprojektide kuhjumine ja hõlbustada täiendavaid prioriteetseid investeeringuid.

| (34) | Kõrgetest energiahindadest ja ambitsioonikatest kliimaeesmärkidest tulenevalt on vaja kiiremaid ja suuremaid investeeringuid CO2 heite vähendamisse. Hoolimata elektrisõidukite müüginumbrite oodatust kiiremast kasvust on vähetõenäoline, et turutingimustel investeeritaks nende kasutamise laiendamisse, eriti raskesõidukite elektrifitseerimisse, kuna Soomele on iseloomulikud pikad vahemaad ja hõreda asustusega piirkonnad. Umbes 40 % raudteevõrgust ei ole seni elektrifitseeritud. |
| --- | --- |

(34)

Kõrgetest energiahindadest ja ambitsioonikatest kliimaeesmärkidest tulenevalt on vaja kiiremaid ja suuremaid investeeringuid CO2 heite vähendamisse. Hoolimata elektrisõidukite müüginumbrite oodatust kiiremast kasvust on vähetõenäoline, et turutingimustel investeeritaks nende kasutamise laiendamisse, eriti raskesõidukite elektrifitseerimisse, kuna Soomele on iseloomulikud pikad vahemaad ja hõreda asustusega piirkonnad. Umbes 40 % raudteevõrgust ei ole seni elektrifitseeritud.

| (35) | Varustuskindluse parandamiseks võiks Soome oma elektrienergia ülekandevõrku tugevdada. Taastuvenergiat toodetakse üha enam tarbimiskeskustest kaugel. Ehkki Soome on astunud otsustavaid samme, et vähendada oma sõltuvust Venemaalt imporditavast naftast, kivisöest ja gaasist, sõltub üks kahest Soome tuumaelektrijaamast endiselt täielikult Venemaa kütusest. Selleks et tagada kogu piirkonnas hästi toimiv elektriturg ja suurendada vastavalt plaanitule taastuvenergia osakaalu energiaallikate jaotuses, on vaja tugevaid omavahelisi ühendusi Soome ja naaberriikide vahel. |
| --- | --- |

(35)

Varustuskindluse parandamiseks võiks Soome oma elektrienergia ülekandevõrku tugevdada. Taastuvenergiat toodetakse üha enam tarbimiskeskustest kaugel. Ehkki Soome on astunud otsustavaid samme, et vähendada oma sõltuvust Venemaalt imporditavast naftast, kivisöest ja gaasist, sõltub üks kahest Soome tuumaelektrijaamast endiselt täielikult Venemaa kütusest. Selleks et tagada kogu piirkonnas hästi toimiv elektriturg ja suurendada vastavalt plaanitule taastuvenergia osakaalu energiaallikate jaotuses, on vaja tugevaid omavahelisi ühendusi Soome ja naaberriikide vahel.

| (36) | Tööjõu ja oskuste nappus rohepöörde jaoks olulistes sektorites ja kutsealadel, sealhulgas nullnetotehnoloogiate tootmine, kasutuselevõtt ja hooldamine, tekitab probleeme üleminekul nullnetomajandusele. 2022. aastal oli Soomes tööjõunappus 37 ameti puhul, mis nõuavad rohepöördeks erioskusi või -teadmisi, sealhulgas isoleerijad, ehitusinsenerid ja torulukksepad. Kvaliteetsed haridus- ja koolitussüsteemid, mis vastavad tööturu muutuvatele vajadustele, ning sihipärased täiend- ja ümberõppe meetmed on esmatähtsad, et vähendada oskuste nappust ning edendada töötajate kaasamist ja tööjõu ümberpaigutamist. Kasutamata tööjõupakkumise rakendamiseks peavad need meetmed olema kättesaadavad eelkõige rohepöördest enim mõjutatud üksikisikutele ning sektorites ja piirkondades. |
| --- | --- |

(36)

Tööjõu ja oskuste nappus rohepöörde jaoks olulistes sektorites ja kutsealadel, sealhulgas nullnetotehnoloogiate tootmine, kasutuselevõtt ja hooldamine, tekitab probleeme üleminekul nullnetomajandusele. 2022. aastal oli Soomes tööjõunappus 37 ameti puhul, mis nõuavad rohepöördeks erioskusi või -teadmisi, sealhulgas isoleerijad, ehitusinsenerid ja torulukksepad. Kvaliteetsed haridus- ja koolitussüsteemid, mis vastavad tööturu muutuvatele vajadustele, ning sihipärased täiend- ja ümberõppe meetmed on esmatähtsad, et vähendada oskuste nappust ning edendada töötajate kaasamist ja tööjõu ümberpaigutamist. Kasutamata tööjõupakkumise rakendamiseks peavad need meetmed olema kättesaadavad eelkõige rohepöördest enim mõjutatud üksikisikutele ning sektorites ja piirkondades.

| (37) | Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2023. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (17) kajastub esitatud soovituses 1. |
| --- | --- |

(37)

Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2023. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (17) kajastub esitatud soovituses 1.

| (38) | Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et i) tagada võla jätkusuutlikkus ja hoiduda 2023. aastal kogunõudluse laiapõhjalisest toetamisest, suunata paremini kõrgete energiahindade mõju leevendamiseks võetavaid eelarvemeetmeid ning kaaluda asjakohaseid viise toetuse lõpetamiseks, kui energiahinnasurve väheneb; ii) säilitada avaliku sektori investeeringute kõrge tase ja edendada erainvesteeringuid, et toetada rohe- ja digipööret; iii) toetada palgasuundumusi, mis leevendavad ostujõu vähenemist, piirates samal ajal teisest mõju inflatsioonile, tõhustada veelgi aktiivset tööturupoliitikat ja leevendada oskuste nappust; iv) parandada ettevõtluskeskkonda ja tagada, et ettevõtetele antav energiatoetus on kulutõhus, ajutine, suunatud elujõulistele ettevõtetele ja säilitab stiimulid rohepöördeks, ning v) säilitada makromajanduslik finantsstabiilsus ja jälgida riske, jätkates samal ajal tööd pangandusliidu väljakujundamiseks. Soome puhul aitavad soovitused 1, 2, 3 ja 4 rakendada esimest, teist ja kolmandat soovitust, mis on sätestatud 2023. aasta euroala käsitlevas soovituses, |
| --- | --- |

(38)

Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et i) tagada võla jätkusuutlikkus ja hoiduda 2023. aastal kogunõudluse laiapõhjalisest toetamisest, suunata paremini kõrgete energiahindade mõju leevendamiseks võetavaid eelarvemeetmeid ning kaaluda asjakohaseid viise toetuse lõpetamiseks, kui energiahinnasurve väheneb; ii) säilitada avaliku sektori investeeringute kõrge tase ja edendada erainvesteeringuid, et toetada rohe- ja digipööret; iii) toetada palgasuundumusi, mis leevendavad ostujõu vähenemist, piirates samal ajal teisest mõju inflatsioonile, tõhustada veelgi aktiivset tööturupoliitikat ja leevendada oskuste nappust; iv) parandada ettevõtluskeskkonda ja tagada, et ettevõtetele antav energiatoetus on kulutõhus, ajutine, suunatud elujõulistele ettevõtetele ja säilitab stiimulid rohepöördeks, ning v) säilitada makromajanduslik finantsstabiilsus ja jälgida riske, jätkates samal ajal tööd pangandusliidu väljakujundamiseks. Soome puhul aitavad soovitused 1, 2, 3 ja 4 rakendada esimest, teist ja kolmandat soovitust, mis on sätestatud 2023. aasta euroala käsitlevas soovituses,

SOOVITAB Soomel võtta 2023. ja 2024. aastal järgmisi meetmeid.

1.

Tagada konservatiivne eelarvepoliitika, eelkõige piirates riiklikult rahastatavate esmaste netokulude nominaalset kasvu 2024. aastal kuni 2,2 %ni (18).

Säilitada riiklikult rahastatavad avaliku sektori investeeringud ning tagada rahastust antavate toetuste ja muude liidu vahendite tulemuslik kasutuselevõtt, eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks.

Jätkata pärast 2024. aastat keskpika perioodi eelarvestrateegia rakendamist, mis hõlmab järkjärgulist ja kestlikku konsolideerimist koos investeeringute ja reformidega, mis soodustavad hoogsamat kestlikku majanduskasvu, et saavutada keskpikas perspektiivis usaldusväärne eelarvepositsioon.

Jätkata sotsiaalkindlustussüsteemi reformi, et suurendada sotsiaaltoetuste süsteemi tõhusust, mis suurendaks töötamise stiimuleid ja toetaks lisaks sellele riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust.

2.

Jätkata oma muudetud taaste- ja vastupidavuskava järjepidevat rakendamist ja viia kiiresti lõpule REPowerEU peatüki koostamine, et alustada kiiresti selle rakendamist. Jätkata ühtekuuluvuspoliitika programmide kiiret rakendamist täielikus vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga.

3.

Tegeleda tööjõu ja oskuste nappusega, tagades töötajate ümber- ja täiendõppe ning suurendades kõrgharidusvõimalusi, eriti tööturul kõige nõutavamatel aladel.

4.

Vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest, kiirendades taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, sealhulgas lihtsustades veelgi loamenetlusi, ning suurendada avaliku ja erasektori investeeringuid tööstuse ja transpordi CO2 heite vähendamisse, muu hulgas elektrifitseerimise abil. Arendada varustuskindluse suurendamise eesmärgil energiataristut, tugevdades elektri ülekandesüsteemi. Suurendada poliitilisi jõupingutusi rohepöördeks vajalike oskuste ja pädevuste pakkumiseks ja omandamiseks.

Brüssel, 14. juuli 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 25).

3

(4)  Nõukogu 16. mai 2023. aasta soovitus euroala majanduspoliitika kohta (ELT C 180, 23.5.2023, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. veebruari 2023. aasta määrus (EL) 2023/435, millega muudetakse määrust (EL) 2021/241 riiklike taaste- ja vastupidavuskavade REPowerEU peatükkide osas ning määrusi (EL) nr 1303/2013, (EL) 2021/1060 ja (EL) 2021/1755 ning direktiivi 2003/87/EÜ (ELT L 63, 28.2.2023, lk 1).

5

(6)  ST 12524/2021; ST 12524/2021 ADD 1.

6

(7)  Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitus, milles esitatakse nõukogu arvamus Soome 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 304, 29.7.2021, lk 126).

7

(8)  Eelarvepoliitikat mõõdetakse esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse rahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavaid kulusid. Üksikasjalikum teave on esitatud eelarvestatistikatabelite tekstikastis 1.

8

(9)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud andsid ekspansiivse panuse 0,2 protsendipunkti SKPst.

9

(10)  See näitaja kajastab nende meetmete aastaste eelarvekulude taset, sealhulgas jooksvaid tulusid ja kulusid ning asjakohasel juhul kapitalikulumeetmeid.

10

(11)  Nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitus, milles käsitletakse Soome 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Soome 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 334, 1.9.2022, lk 213).

11

(12)  Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on Soome keskpika perioodi nominaalne potentsiaalne SKP kasv, mida kasutatakse eelarvepoliitika mõõtmiseks (kümne aasta keskmine), hinnanguliselt 5,6 %.

12

(13)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma neutraalse panuse 0,0 protsendipunkti SKPst.

13

(14)  Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikkel 5 nõuab ka kohandamist rohkem kui 0,5 % SKPst liikmesriikide puhul, kelle valitsemissektori võlg ületab 60 % SKPst või kelle võla jätkusuutlikkusega seotud riskid on suuremad.

14

(15)  Esmased netokulud on riiklikult rahastatavad kulud ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta ning need ei hõlma intressikulusid ega tsüklilisi töötuskulusid.

15

(16)  Nõukogu 5. augusti 2022. aasta määrus (EL) 2022/1369, mis käsitleb gaasinõudluse vähendamise koordineeritud meetmeid (ELT L 206, 8.8.2022, lk 1).

16

(17)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.

17

(18)  See vastab hinnangute kohaselt 2024. aastal struktuurse eelarvepositsiooni iga-aastasele parandamisele vähemalt 0,3 % SKPst, nagu on kirjeldatud põhjenduses 23.

18

---

| 1.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/252 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/252

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

14. juuli 2023,

milles käsitletakse Rootsi 2023. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Rootsi 2023. aasta lähenemisprogrammi kohta

(2023/C 312/27)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (3) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu (edaspidi „rahastu“). Rahastust antakse liikmesriikidele rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. Kooskõlas Euroopa poolaasta prioriteetidega aitab rahastu kaasa majanduslikule ja kaasavale taastumisele ning kestlike ja majanduskasvu soodustavate reformide ja investeeringute tegemisele, eelkõige rohe- ja digipööret edendavate reformide ja investeeringute tegemisele, et muuta liikmesriikide majandus vastupidavamaks. Samuti aitab see tugevdada riigi rahandust ning hoogustada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis, parandada territoriaalset ühtekuuluvust liidus ja toetada Euroopa sotsiaalõiguste samba jätkuvat rakendamist. 30. juunil 2022 ajakohastati vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikele 2 rahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust. |
| --- | --- |

(1)

19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (3) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu (edaspidi „rahastu“). Rahastust antakse liikmesriikidele rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. Kooskõlas Euroopa poolaasta prioriteetidega aitab rahastu kaasa majanduslikule ja kaasavale taastumisele ning kestlike ja majanduskasvu soodustavate reformide ja investeeringute tegemisele, eelkõige rohe- ja digipööret edendavate reformide ja investeeringute tegemisele, et muuta liikmesriikide majandus vastupidavamaks. Samuti aitab see tugevdada riigi rahandust ning hoogustada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis, parandada territoriaalset ühtekuuluvust liidus ja toetada Euroopa sotsiaalõiguste samba jätkuvat rakendamist. 30. juunil 2022 ajakohastati vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikele 2 rahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.

| (2) | 22. novembril 2022 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2023) algust. 23. märtsil 2023 kiitis Euroopa Ülemkogu heaks 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid, mis on koondunud konkurentsivõimelise kestlikkuse nelja mõõtme ümber. 22. novembril 2022 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka 2023. aasta häiremehhanismi aruande, milles nimetati Rootsit ühe liikmesriigina, kus võib esineda tasakaalustamatus või kus võib esineda oht selle tekkimiseks ja kelle olukorda oleks vaja põhjalikult analüüsida. Komisjon võttis vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2023. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. Nõukogu võttis 16. mail 2023 vastu euroala majanduspoliitikat käsitleva soovituse (4) ja 13. märtsil 2023 ühise tööhõivearuande. |
| --- | --- |

(2)

22. novembril 2022 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2023) algust. 23. märtsil 2023 kiitis Euroopa Ülemkogu heaks 2023. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid, mis on koondunud konkurentsivõimelise kestlikkuse nelja mõõtme ümber. 22. novembril 2022 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka 2023. aasta häiremehhanismi aruande, milles nimetati Rootsit ühe liikmesriigina, kus võib esineda tasakaalustamatus või kus võib esineda oht selle tekkimiseks ja kelle olukorda oleks vaja põhjalikult analüüsida. Komisjon võttis vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2023. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. Nõukogu võttis 16. mail 2023 vastu euroala majanduspoliitikat käsitleva soovituse (4) ja 13. märtsil 2023 ühise tööhõivearuande.

| (3) | Kuigi liidu riikide majandus on olnud märkimisväärselt vastupidav, avaldab geopoliitiline kontekst jätkuvalt negatiivset mõju. Kuna liit toetab kindlalt Ukrainat, keskendutakse liidu majandus- ja sotsiaalpoliitika tegevuskavas sellele, et vähendada lühiajalises perspektiivis energiašokkide negatiivset mõju nii haavatavatele leibkondadele kui ka ettevõtetele ning jätkata jõupingutusi, et viia ellu rohe- ja digipööre, toetada kestlikku ja kaasavat majanduskasvu, tagada makromajanduslik stabiilsus ja suurendada vastupidavust keskpikas perspektiivis. Samuti keskendutakse selles jõuliselt liidu konkurentsivõime ja tootlikkuse suurendamisele. |
| --- | --- |

(3)

Kuigi liidu riikide majandus on olnud märkimisväärselt vastupidav, avaldab geopoliitiline kontekst jätkuvalt negatiivset mõju. Kuna liit toetab kindlalt Ukrainat, keskendutakse liidu majandus- ja sotsiaalpoliitika tegevuskavas sellele, et vähendada lühiajalises perspektiivis energiašokkide negatiivset mõju nii haavatavatele leibkondadele kui ka ettevõtetele ning jätkata jõupingutusi, et viia ellu rohe- ja digipööre, toetada kestlikku ja kaasavat majanduskasvu, tagada makromajanduslik stabiilsus ja suurendada vastupidavust keskpikas perspektiivis. Samuti keskendutakse selles jõuliselt liidu konkurentsivõime ja tootlikkuse suurendamisele.

| (4) | 1. veebruaril 2023 avaldas komisjon teatise „Rohelise kokkuleppe tööstuskava kliimaneutraalsuse ajastuks“ (edaspidi „rohelise kokkuleppe tööstuskava“). Rohelise kokkuleppe tööstuskava eesmärk on edendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet ja toetada kiiret üleminekut kliimaneutraalsusele. See täiendab Euroopa rohelise kokkuleppe ja kava „REPowerEU“ raames tehtavaid jõupingutusi. Sellega tahetakse samuti luua keskkond, mis aitaks paremini suurendada liidu tootmisvõimsust nullnetotehnoloogia ja toodete osas, mida on vaja liidu ambitsioonikate kliimaeesmärkide saavutamiseks, samuti tagada juurdepääs asjakohastele kriitilise tähtsusega toorainetele, sealhulgas mitmekesistades hankimist, kasutades parimal viisil liikmesriikide maavarasid ja maksimeerides toorainete ringlussevõttu. Rohelise kokkuleppe tööstuskava põhineb neljal sambal: prognoositav ja lihtsam õigusraamistik, kiirem juurdepääs rahastusele, oskuste edendamine ning avatud kaubandus tarneahelate vastupidavuse tagamiseks. Komisjon avaldas 16. märtsil 2023 ka teatise „ELi pikaajaline konkurentsivõime: pilk 2030. aasta järgsesse aega“, milles on esitatud üheksa üksteist tugevdavat tegurit koos eesmärgiga luua majanduskasvu soodustav õigusraamistik. Teatises seatakse poliitilised prioriteedid, mille eesmärk on aktiivselt tagada struktuursed parandused, sihipärased investeeringud ja reguleerivad meetmed liidu ja selle liikmesriikide pikaajalise konkurentsivõime edendamiseks. Allpool esitatud soovitused aitavad neid prioriteete ellu viia. |
| --- | --- |

(4)

1. veebruaril 2023 avaldas komisjon teatise „Rohelise kokkuleppe tööstuskava kliimaneutraalsuse ajastuks“ (edaspidi „rohelise kokkuleppe tööstuskava“). Rohelise kokkuleppe tööstuskava eesmärk on edendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet ja toetada kiiret üleminekut kliimaneutraalsusele. See täiendab Euroopa rohelise kokkuleppe ja kava „REPowerEU“ raames tehtavaid jõupingutusi. Sellega tahetakse samuti luua keskkond, mis aitaks paremini suurendada liidu tootmisvõimsust nullnetotehnoloogia ja toodete osas, mida on vaja liidu ambitsioonikate kliimaeesmärkide saavutamiseks, samuti tagada juurdepääs asjakohastele kriitilise tähtsusega toorainetele, sealhulgas mitmekesistades hankimist, kasutades parimal viisil liikmesriikide maavarasid ja maksimeerides toorainete ringlussevõttu. Rohelise kokkuleppe tööstuskava põhineb neljal sambal: prognoositav ja lihtsam õigusraamistik, kiirem juurdepääs rahastusele, oskuste edendamine ning avatud kaubandus tarneahelate vastupidavuse tagamiseks. Komisjon avaldas 16. märtsil 2023 ka teatise „ELi pikaajaline konkurentsivõime: pilk 2030. aasta järgsesse aega“, milles on esitatud üheksa üksteist tugevdavat tegurit koos eesmärgiga luua majanduskasvu soodustav õigusraamistik. Teatises seatakse poliitilised prioriteedid, mille eesmärk on aktiivselt tagada struktuursed parandused, sihipärased investeeringud ja reguleerivad meetmed liidu ja selle liikmesriikide pikaajalise konkurentsivõime edendamiseks. Allpool esitatud soovitused aitavad neid prioriteete ellu viia.

| (5) | 2023. aastal jätkub majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta areng kooskõlas rahastu rakendamisega. Taaste- ja vastupidavuskavade täielik rakendamine on jätkuvalt oluline Euroopa poolaasta poliitiliste prioriteetide elluviimiseks, kuna kavades käsitletakse kõiki viimastel aastatel esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019., 2020. ja 2022. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mis on läbi vaadatud või mida on ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21. |
| --- | --- |

(5)

2023. aastal jätkub majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta areng kooskõlas rahastu rakendamisega. Taaste- ja vastupidavuskavade täielik rakendamine on jätkuvalt oluline Euroopa poolaasta poliitiliste prioriteetide elluviimiseks, kuna kavades käsitletakse kõiki viimastel aastatel esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019., 2020. ja 2022. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mis on läbi vaadatud või mida on ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21.

| (6) | 27. veebruaril 2023 vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2023/435 (5) (edaspidi „REPowerEU määrus“) eesmärk on kaotada kiiresti järkjärguliselt liidu sõltuvus Venemaa fossiilkütuste impordist. See aitab tugevdada energiajulgeolekut ja mitmekesistada liidu energiavarustust ning suurendada samal ajal taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, energiasalvestusvõimsust ja energiatõhusust. REPowerEU määrus võimaldab liikmesriikidel lisada oma riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse uue REPowerEU peatüki, et rahastada olulisi reforme ja investeeringuid, mis aitavad saavutada REPowerEU eesmärke. Samuti aitavad kõnealused reformid ja investeeringud suurendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet, nagu on kirjeldatud rohelise kokkuleppe tööstuskavas, ja käsitleda energiaalaseid riigipõhiseid soovitusi, mis esitati liikmesriikidele 2022. aastal ja esitatakse neile asjakohasel juhul ka 2023. aastal. REPowerEU määrusega kehtestatakse uus tagastamatu rahalise toetuse kategooria, mille kaudu saavad liikmesriigid rahastada taaste- ja vastupidavuskavade raames uusi energiaga seotud reforme ja investeeringuid. |
| --- | --- |

(6)

27. veebruaril 2023 vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2023/435 (5) (edaspidi „REPowerEU määrus“) eesmärk on kaotada kiiresti järkjärguliselt liidu sõltuvus Venemaa fossiilkütuste impordist. See aitab tugevdada energiajulgeolekut ja mitmekesistada liidu energiavarustust ning suurendada samal ajal taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, energiasalvestusvõimsust ja energiatõhusust. REPowerEU määrus võimaldab liikmesriikidel lisada oma riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse uue REPowerEU peatüki, et rahastada olulisi reforme ja investeeringuid, mis aitavad saavutada REPowerEU eesmärke. Samuti aitavad kõnealused reformid ja investeeringud suurendada liidu nullnetotööstuse konkurentsivõimet, nagu on kirjeldatud rohelise kokkuleppe tööstuskavas, ja käsitleda energiaalaseid riigipõhiseid soovitusi, mis esitati liikmesriikidele 2022. aastal ja esitatakse neile asjakohasel juhul ka 2023. aastal. REPowerEU määrusega kehtestatakse uus tagastamatu rahalise toetuse kategooria, mille kaudu saavad liikmesriigid rahastada taaste- ja vastupidavuskavade raames uusi energiaga seotud reforme ja investeeringuid.

| (7) | 8. märtsil 2023 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse eelarvepoliitika suunised 2024. aastaks (edaspidi „8. märtsi 2023. aasta teatis“). Selle eesmärk on toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon tuletas meelde, et stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamine lõpetatakse 2023. aasta lõpus. Komisjon kutsus üles kohaldama 2023.–2024. aastal eelarvepoliitikat, mis tagab võla jätkusuutlikkuse keskpikas perspektiivis ja suurendab kestlikul viisil potentsiaalset majanduskasvu, ning kutsus liikmesriike üles määrama oma 2023. aasta stabiilsus- ja lähenemisprogrammides kindlaks, kuidas eelarvekavadega tagatakse keskpikas perspektiivis eelarvepuudujäägi aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse 3 % sisemajanduse koguproduktist (edaspidi „SKP“) järgimine ning võla usutav ja pidev vähendamine või selle hoidmine usaldusväärsel tasemel. Komisjon kutsus samuti liikmesriike üles kaotama järk-järgult riiklikud eelarvemeetmed, mis on kehtestatud leibkondade ja ettevõtete kaitsmiseks energiahinnašoki eest, ja alustama kõige vähem suunatud meetmetest. Komisjon märkis, et kui uue energiasurve tõttu on vaja toetusmeetmeid pikendada, peaksid liikmesriikide sellised meetmed olema paremini suunatud haavatavatele leibkondadele ja ettevõtetele. Komisjon teatas, et eelarvesoovitused tuleks kvantifitseerida ja diferentseerida. Lisaks, nagu on kavandatud komisjoni 9. novembri 2022. aasta teatises ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniste kohta, sõnastatakse eelarvesoovitused esmaste netokulude põhjal. Komisjon soovitas, et kõik liikmesriigid jätkavad riiklikult rahastatavaid investeeringuid ning tagavad rahastu ning muude liidu vahendite tõhusa kasutamise, eelkõige seoses rohe- ja digipöördega ning vastupidavuseesmärkidega. Komisjon märkis, et teeb nõukogule ettepaneku, et kehtivate õigusnormide kohased ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal. |
| --- | --- |

(7)

8. märtsil 2023 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse eelarvepoliitika suunised 2024. aastaks (edaspidi „8. märtsi 2023. aasta teatis“). Selle eesmärk on toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon tuletas meelde, et stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamine lõpetatakse 2023. aasta lõpus. Komisjon kutsus üles kohaldama 2023.–2024. aastal eelarvepoliitikat, mis tagab võla jätkusuutlikkuse keskpikas perspektiivis ja suurendab kestlikul viisil potentsiaalset majanduskasvu, ning kutsus liikmesriike üles määrama oma 2023. aasta stabiilsus- ja lähenemisprogrammides kindlaks, kuidas eelarvekavadega tagatakse keskpikas perspektiivis eelarvepuudujäägi aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse 3 % sisemajanduse koguproduktist (edaspidi „SKP“) järgimine ning võla usutav ja pidev vähendamine või selle hoidmine usaldusväärsel tasemel. Komisjon kutsus samuti liikmesriike üles kaotama järk-järgult riiklikud eelarvemeetmed, mis on kehtestatud leibkondade ja ettevõtete kaitsmiseks energiahinnašoki eest, ja alustama kõige vähem suunatud meetmetest. Komisjon märkis, et kui uue energiasurve tõttu on vaja toetusmeetmeid pikendada, peaksid liikmesriikide sellised meetmed olema paremini suunatud haavatavatele leibkondadele ja ettevõtetele. Komisjon teatas, et eelarvesoovitused tuleks kvantifitseerida ja diferentseerida. Lisaks, nagu on kavandatud komisjoni 9. novembri 2022. aasta teatises ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniste kohta, sõnastatakse eelarvesoovitused esmaste netokulude põhjal. Komisjon soovitas, et kõik liikmesriigid jätkavad riiklikult rahastatavaid investeeringuid ning tagavad rahastu ning muude liidu vahendite tõhusa kasutamise, eelkõige seoses rohe- ja digipöördega ning vastupidavuseesmärkidega. Komisjon märkis, et teeb nõukogule ettepaneku, et kehtivate õigusnormide kohased ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused algatataks 2024. aasta kevadel 2023. aasta andmete põhjal.

| (8) | 26. aprillil 2023 esitas komisjon seadusandlikud ettepanekud liidu majanduse juhtimise eeskirjade põhjalikuks reformimiseks. Ettepanekute põhieesmärk on parandada valitsemissektori võla jätkusuutlikkust ning edendada reformide ja investeeringute kaudu kõigis liikmesriikides kestlikku ja kaasavat majanduskasvu. Komisjon soovib ettepanekutega suurendada riikide isevastutust, lihtsustada raamistikku ja keskenduda enam keskpikale perioodile, millega kaasneb tõhus ja ühtsem täitmise tagamine. ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniseid käsitlevate nõukogu 14. märtsi 2023. aasta järelduste kohaselt on eesmärk viia seadusandlik töö lõpule 2023. aastal. |
| --- | --- |

(8)

26. aprillil 2023 esitas komisjon seadusandlikud ettepanekud liidu majanduse juhtimise eeskirjade põhjalikuks reformimiseks. Ettepanekute põhieesmärk on parandada valitsemissektori võla jätkusuutlikkust ning edendada reformide ja investeeringute kaudu kõigis liikmesriikides kestlikku ja kaasavat majanduskasvu. Komisjon soovib ettepanekutega suurendada riikide isevastutust, lihtsustada raamistikku ja keskenduda enam keskpikale perioodile, millega kaasneb tõhus ja ühtsem täitmise tagamine. ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniseid käsitlevate nõukogu 14. märtsi 2023. aasta järelduste kohaselt on eesmärk viia seadusandlik töö lõpule 2023. aastal.

| (9) | 28. mail 2021 esitas Rootsi vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas sätestatud hindamissuunistega. 4. mail 2022 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse Rootsi taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta (6). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Rootsi on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjaomased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud. |
| --- | --- |

(9)

28. mail 2021 esitas Rootsi vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas sätestatud hindamissuunistega. 4. mail 2022 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse Rootsi taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta (6). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Rootsi on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjaomased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud.

| (10) | 28. aprillil 2023 esitas Rootsi oma 2023. aasta riikliku reformikava ja 28. aprillil 2023 oma 2023. aasta lähenemisprogrammi kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 8 lõikega 1. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2023. aasta riiklik reformikava ka Rootsi kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava täitmisel tehtud edusammude kohta. |
| --- | --- |

(10)

28. aprillil 2023 esitas Rootsi oma 2023. aasta riikliku reformikava ja 28. aprillil 2023 oma 2023. aasta lähenemisprogrammi kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 8 lõikega 1. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2023. aasta riiklik reformikava ka Rootsi kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava täitmisel tehtud edusammude kohta.

| (11) | 24. mail 2023 avaldas komisjon Rootsi kohta 2023. aasta riigiaruande. Selles hinnati Rootsi edusamme nõukogu poolt aastatel 2019–2022 vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti kokkuvõte sellest, kuidas Rootsi on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Kõnealuse analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega. Samuti hinnati Rootsi edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kestliku arengu eesmärkide saavutamisel. |
| --- | --- |

(11)

24. mail 2023 avaldas komisjon Rootsi kohta 2023. aasta riigiaruande. Selles hinnati Rootsi edusamme nõukogu poolt aastatel 2019–2022 vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti kokkuvõte sellest, kuidas Rootsi on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Kõnealuse analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega. Samuti hinnati Rootsi edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

| (12) | Komisjon tegi määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Rootsi kohta põhjaliku analüüsi ja avaldas selle tulemused 24. mail 2023. Komisjon jõudis järeldusele, et Rootsis esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige püsib haavatavus seoses kinnisvaraturuga ja erasektori suure võlaga. Kinnisvarahinnad on kõrged ja on kuni viimase ajani tõusnud. Eluasemehindade tõus on käinud käsikäes erasektori võla suurenemisega. Arvestades rahapoliitika ja rahastamistingimuste märkimisväärset karmistumist, hakkasid kinnisvarahinnad 2022. aastal märgatavalt langema, mis näib olevat kuhjunud haavatavuse vähenemise algus. Hinnad on endiselt märkimisväärselt liiga kõrged ja eeldatavasti langevad need veel. Kinnisvarasektori käive on viimasel ajal märkimisväärselt langenud ja selle tulemusena on vähenenud ka nõudlus uute elamute järele. Seni on ebasoodsad arengud piirdunud ehitus- ja kinnisvarasektoriga, mis on pärast aastatepikkust kiiret kasvu järsult kahanenud. Tervikuna eeldatakse, et Rootsi majandus kahaneb 2023. aastal, kusjuures muutused rahapoliitika tingimustes mõjutavad leibkondade ja ärikinnisvaraettevõtete bilanssi ning nende tarbimis- ja investeerimisvõimet. Intressimäärade tõusu mõju hüpoteeklaenumaksetele on märkimisväärne, kuna ujuvintressimäärad on levinud ja hüpoteeklaenud on väga pikaajalised. Muutuvate tingimuste mõju finantssektorile on olnud piiratud; sektor on tugev ning seal on suured kasumimarginaalid ja riskiga kaalutud kapitali suhtarvud, mis tõenäoliselt piiravad kinnisvarasektori probleemide laiemasse majandusse levikut, kuigi see sektor on kinnisvarasektori muutustele väga avatud. Poliitilised edusammud on olnud piiratud. Eelkõige soodustab maksusüsteem jätkuvalt eluaseme omamist, kuna omandi perioodilised maksud on väikesed, ning edendab laenuga rahastatavat eluaseme soetamist, kuna hüpoteeklaenude intressimaksed saab suures mahus maha arvata. Lisaks ei ole ebatõhusat üüriturgu piisavalt reformitud. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon tegi määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Rootsi kohta põhjaliku analüüsi ja avaldas selle tulemused 24. mail 2023. Komisjon jõudis järeldusele, et Rootsis esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige püsib haavatavus seoses kinnisvaraturuga ja erasektori suure võlaga. Kinnisvarahinnad on kõrged ja on kuni viimase ajani tõusnud. Eluasemehindade tõus on käinud käsikäes erasektori võla suurenemisega. Arvestades rahapoliitika ja rahastamistingimuste märkimisväärset karmistumist, hakkasid kinnisvarahinnad 2022. aastal märgatavalt langema, mis näib olevat kuhjunud haavatavuse vähenemise algus. Hinnad on endiselt märkimisväärselt liiga kõrged ja eeldatavasti langevad need veel. Kinnisvarasektori käive on viimasel ajal märkimisväärselt langenud ja selle tulemusena on vähenenud ka nõudlus uute elamute järele. Seni on ebasoodsad arengud piirdunud ehitus- ja kinnisvarasektoriga, mis on pärast aastatepikkust kiiret kasvu järsult kahanenud. Tervikuna eeldatakse, et Rootsi majandus kahaneb 2023. aastal, kusjuures muutused rahapoliitika tingimustes mõjutavad leibkondade ja ärikinnisvaraettevõtete bilanssi ning nende tarbimis- ja investeerimisvõimet. Intressimäärade tõusu mõju hüpoteeklaenumaksetele on märkimisväärne, kuna ujuvintressimäärad on levinud ja hüpoteeklaenud on väga pikaajalised. Muutuvate tingimuste mõju finantssektorile on olnud piiratud; sektor on tugev ning seal on suured kasumimarginaalid ja riskiga kaalutud kapitali suhtarvud, mis tõenäoliselt piiravad kinnisvarasektori probleemide laiemasse majandusse levikut, kuigi see sektor on kinnisvarasektori muutustele väga avatud. Poliitilised edusammud on olnud piiratud. Eelkõige soodustab maksusüsteem jätkuvalt eluaseme omamist, kuna omandi perioodilised maksud on väikesed, ning edendab laenuga rahastatavat eluaseme soetamist, kuna hüpoteeklaenude intressimaksed saab suures mahus maha arvata. Lisaks ei ole ebatõhusat üüriturgu piisavalt reformitud.

| (13) | Eurostati kinnitatud andmete kohaselt Rootsi valitsemissektori eelarvepositsioon paranes, jõudes 2021. aasta tasakaalus eelarvepositsioonilt 2022. aastal ülejääki 0,7 % SKPst, samal ajal kui valitsemissektori võlg vähenes 36,5 %-lt SKPst 2021. aasta lõpus 33,0 %-le SKPst 2022. aasta lõpus. |
| --- | --- |

(13)

Eurostati kinnitatud andmete kohaselt Rootsi valitsemissektori eelarvepositsioon paranes, jõudes 2021. aasta tasakaalus eelarvepositsioonilt 2022. aastal ülejääki 0,7 % SKPst, samal ajal kui valitsemissektori võlg vähenes 36,5 %-lt SKPst 2021. aasta lõpus 33,0 %-le SKPst 2022. aasta lõpus.

| (14) | Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud eelarvepoliitilised meetmed, mis on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. 2022. aastal hõlmasid sellised tulusid vähendavad eelarvepoliitilised meetmed diislikütuse ja bensiini energiamaksu vähendamist, samas kui sellised kulusid suurendavad eelarvepoliitilised meetmed hõlmasid leibkondade elektrikulude kompenseerimist. Komisjoni hinnangul oli kõnealuste meetmete eelarveline netokulu 2022. aastal 0,2 % SKPst (7). Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud ka Ukraina põgenike ajutise kaitsega seotud eelarvekulud, mis olid 2022. aastal hinnanguliselt 0,2 % SKPst. Samal ajal vähenesid COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete hinnangulised kulud 2,0 %-lt SKPst 2021. aastal 1,1 %-le SKPst 2022. aastal. |
| --- | --- |

(14)

Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud eelarvepoliitilised meetmed, mis on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. 2022. aastal hõlmasid sellised tulusid vähendavad eelarvepoliitilised meetmed diislikütuse ja bensiini energiamaksu vähendamist, samas kui sellised kulusid suurendavad eelarvepoliitilised meetmed hõlmasid leibkondade elektrikulude kompenseerimist. Komisjoni hinnangul oli kõnealuste meetmete eelarveline netokulu 2022. aastal 0,2 % SKPst (7). Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud ka Ukraina põgenike ajutise kaitsega seotud eelarvekulud, mis olid 2022. aastal hinnanguliselt 0,2 % SKPst. Samal ajal vähenesid COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete hinnangulised kulud 2,0 %-lt SKPst 2021. aastal 1,1 %-le SKPst 2022. aastal.

| (15) | 18. juunil 2021 soovitas nõukogu Rootsil (8) säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas rahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud. |
| --- | --- |

(15)

18. juunil 2021 soovitas nõukogu Rootsil (8) säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas rahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud.

| (16) | Komisjoni hinnangul oli eelarvepoliitika (9) 2022. aastal pärssiv (+ 0,4 % SKPst), mis oli kõrge inflatsiooni tingimustes asjakohane. Nagu nõukogu soovitas, jätkas Rootsi majanduse taastamise toetamist, sh rahastust rahastatavate investeeringutega. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatud kulude maht oli 2022. aastal 0,2 % SKPst (2021. aastal 0,2 % SKPst). Riiklikult rahastatavad investeeringud andsid eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,1 protsendipunkti (10). Seega säilitas Rootsi riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu nõukogu soovitas. Samal ajal andis riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,8 protsendipunkti. Seega hoidis Rootsi riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasvu piisavalt kontrolli all. |
| --- | --- |

(16)

Komisjoni hinnangul oli eelarvepoliitika (9) 2022. aastal pärssiv (+ 0,4 % SKPst), mis oli kõrge inflatsiooni tingimustes asjakohane. Nagu nõukogu soovitas, jätkas Rootsi majanduse taastamise toetamist, sh rahastust rahastatavate investeeringutega. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatud kulude maht oli 2022. aastal 0,2 % SKPst (2021. aastal 0,2 % SKPst). Riiklikult rahastatavad investeeringud andsid eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,1 protsendipunkti (10). Seega säilitas Rootsi riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu nõukogu soovitas. Samal ajal andis riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,8 protsendipunkti. Seega hoidis Rootsi riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasvu piisavalt kontrolli all.

| (17) | 2023. aasta lähenemisprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2023. aastal konservatiivne ja pärast seda kooskõlas komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis märgituga. Valitsuse prognoosi kohaselt väheneb reaalne SKP 2023. aastal 1,0 % ja kasvab 2024. aastal 1,2 %. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt väheneb reaalne SKP 2023. aastal 0,5 % ja kasvab 2024. aastal 1,1 %, mis on peamiselt tingitud sellest, et komisjon tugineb uuematele andmetele ja väljaspool ehitussektorit tehtavad investeeringud on komisjoni prognoosi kohaselt mõnevõrra vähem muutuvad. |
| --- | --- |

(17)

2023. aasta lähenemisprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2023. aastal konservatiivne ja pärast seda kooskõlas komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis märgituga. Valitsuse prognoosi kohaselt väheneb reaalne SKP 2023. aastal 1,0 % ja kasvab 2024. aastal 1,2 %. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt väheneb reaalne SKP 2023. aastal 0,5 % ja kasvab 2024. aastal 1,1 %, mis on peamiselt tingitud sellest, et komisjon tugineb uuematele andmetele ja väljaspool ehitussektorit tehtavad investeeringud on komisjoni prognoosi kohaselt mõnevõrra vähem muutuvad.

| (18) | Valitsus prognoosib oma 2023. aasta lähenemisprogrammis, et 2022. aasta valitsemissektori eelarveülejääk väheneb ja jõuab 2023. aastal puudujääki 0,4 % SKPst. 2023. aasta olukorra halvenemine kajastab peamiselt nõrgemat majandust ja finantsolukorra halvenemist kohaliku omavalitsuse sektoris. 2023. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 33,0 %-lt SKPst 2022. aasta lõpus 31,0 %-le SKPst 2023. aasta lõpus. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarvepuudujääk 2023. aastal 0,9 % SKPst. See on suurem kui 2023. aasta lähenemisprogrammis prognoositud puudujääk, peamiselt seetõttu, et komisjon eeldab suuremaid avaliku sektori kulutusi, mis tulenevad muu hulgas suuremast vahetarbimisest ja mitterahalistest sotsiaalsiiretest ning suurematest intressikuludest. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2023. aasta lõpus sarnane (31,4 %). |
| --- | --- |

(18)

Valitsus prognoosib oma 2023. aasta lähenemisprogrammis, et 2022. aasta valitsemissektori eelarveülejääk väheneb ja jõuab 2023. aastal puudujääki 0,4 % SKPst. 2023. aasta olukorra halvenemine kajastab peamiselt nõrgemat majandust ja finantsolukorra halvenemist kohaliku omavalitsuse sektoris. 2023. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 33,0 %-lt SKPst 2022. aasta lõpus 31,0 %-le SKPst 2023. aasta lõpus. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarvepuudujääk 2023. aastal 0,9 % SKPst. See on suurem kui 2023. aasta lähenemisprogrammis prognoositud puudujääk, peamiselt seetõttu, et komisjon eeldab suuremaid avaliku sektori kulutusi, mis tulenevad muu hulgas suuremast vahetarbimisest ja mitterahalistest sotsiaalsiiretest ning suurematest intressikuludest. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2023. aasta lõpus sarnane (31,4 %).

| (19) | 2023. aastal peaksid valitsemissektori eelarvepositsiooni jätkuvalt mõjutama meetmed, mida on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. Need hõlmavad 2022. aastast pikendatud meetmeid (eelkõige bensiini ja diislikütuse energiamaksu vähendamine) ja uusi meetmeid, nagu leibkondade, ettevõtete ja organisatsioonide elektrikulude hüvitamine. Nende meetmete kulusid tasakaalustavad peamiselt ülekandetasudest saadav tulu ja vähemal määral energiatarnijate ootamatu kasumi maksud. Neid tulusid arvesse võttes on komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt toetusmeetmete eelarveline netokulu 2023. aastal 0,1 % SKPst (11). Enamik 2023. aasta meetmeid ei näi olevat suunatud kõige haavatavamatele leibkondadele või ettevõtetele ega säilita täielikult hinnasignaali energianõudluse vähendamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks. Seepärast moodustavad suunatud toetusmeetmed, mida võetakse arvesse nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovituse (12) järgimise hindamisel, komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt 2023. aastal 0,0 % SKPst (vastab 2022. aastale). Ukraina põgenikele ajutise kaitse pakkumisega seotud eelarvekulud peaksid 2023. aastal jääma üldiselt stabiilseks. Lisaks peaks 2023. aasta valitsemissektori eelarvepositsioon paranema tänu COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete järkjärgulisele kaotamisele, hinnangute kohaselt mahus 1,1 % SKPst. |
| --- | --- |

(19)

2023. aastal peaksid valitsemissektori eelarvepositsiooni jätkuvalt mõjutama meetmed, mida on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks. Need hõlmavad 2022. aastast pikendatud meetmeid (eelkõige bensiini ja diislikütuse energiamaksu vähendamine) ja uusi meetmeid, nagu leibkondade, ettevõtete ja organisatsioonide elektrikulude hüvitamine. Nende meetmete kulusid tasakaalustavad peamiselt ülekandetasudest saadav tulu ja vähemal määral energiatarnijate ootamatu kasumi maksud. Neid tulusid arvesse võttes on komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt toetusmeetmete eelarveline netokulu 2023. aastal 0,1 % SKPst (11). Enamik 2023. aasta meetmeid ei näi olevat suunatud kõige haavatavamatele leibkondadele või ettevõtetele ega säilita täielikult hinnasignaali energianõudluse vähendamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks. Seepärast moodustavad suunatud toetusmeetmed, mida võetakse arvesse nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovituse (12) järgimise hindamisel, komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt 2023. aastal 0,0 % SKPst (vastab 2022. aastale). Ukraina põgenikele ajutise kaitse pakkumisega seotud eelarvekulud peaksid 2023. aastal jääma üldiselt stabiilseks. Lisaks peaks 2023. aasta valitsemissektori eelarvepositsioon paranema tänu COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete järkjärgulisele kaotamisele, hinnangute kohaselt mahus 1,1 % SKPst.

| (20) | Oma 12. juuli 2022 soovituses soovitas nõukogu Rootsil võtta meetmeid, tagamaks 2023. aastal, et riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv on kooskõlas üldiselt neutraalse eelarvepoliitikaga, (13) võttes arvesse jätkuvat ajutist ja sihipärast toetust leibkondadele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Rootsi peaks olema valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Samuti soovitati Rootsil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades rahastut ning muid liidu vahendeid. |
| --- | --- |

(20)

Oma 12. juuli 2022 soovituses soovitas nõukogu Rootsil võtta meetmeid, tagamaks 2023. aastal, et riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv on kooskõlas üldiselt neutraalse eelarvepoliitikaga, (13) võttes arvesse jätkuvat ajutist ja sihipärast toetust leibkondadele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Rootsi peaks olema valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Samuti soovitati Rootsil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades rahastut ning muid liidu vahendeid.

| (21) | Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika 2023. aastal kiire inflatsiooni tingimustes üldiselt neutraalne (– 0,1 % SKPst). See järgneb 2022. aasta pärssivale eelarvepoliitikale (+ 0,4 % SKPst). Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) peaks andma 2023. aastal eelarvepoliitikasse üldiselt neutraalse panuse – 0,2 % SKPst. Kokkuvõttes on riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude prognoositud kasv nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitusega kooskõlas. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulude maht on prognoosi kohaselt 2023. aastal 0,3 % SKPst, samas kui riiklikult rahastatavad investeeringud annavad prognoosi kohaselt eelarvepoliitikasse üldiselt neutraalse panuse 0,1 protsendipunkti (14). Seega kavatseb Rootsi rahastada täiendavaid investeeringuid rahastust ja muudest liidu vahenditest ning ei säilita prognoosi kohaselt riiklikult rahastatavaid investeeringuid. Rootsi kavatseb rahastada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, näiteks investeeringuid tööstuse kliimapöördesse ja lairibaühenduse laiendamisse, mida rahastatakse rahastust ning muudest liidu vahenditest. |
| --- | --- |

(21)

Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika 2023. aastal kiire inflatsiooni tingimustes üldiselt neutraalne (– 0,1 % SKPst). See järgneb 2022. aasta pärssivale eelarvepoliitikale (+ 0,4 % SKPst). Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) peaks andma 2023. aastal eelarvepoliitikasse üldiselt neutraalse panuse – 0,2 % SKPst. Kokkuvõttes on riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude prognoositud kasv nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitusega kooskõlas. Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulude maht on prognoosi kohaselt 2023. aastal 0,3 % SKPst, samas kui riiklikult rahastatavad investeeringud annavad prognoosi kohaselt eelarvepoliitikasse üldiselt neutraalse panuse 0,1 protsendipunkti (14). Seega kavatseb Rootsi rahastada täiendavaid investeeringuid rahastust ja muudest liidu vahenditest ning ei säilita prognoosi kohaselt riiklikult rahastatavaid investeeringuid. Rootsi kavatseb rahastada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, näiteks investeeringuid tööstuse kliimapöördesse ja lairibaühenduse laiendamisse, mida rahastatakse rahastust ning muudest liidu vahenditest.

| (22) | 2023. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk 2024. aastal suurenema 0,6 %-le SKPst. 2024. aasta suurenemine kajastab peamiselt majanduslangust. Vastavalt 2023. aasta lähenemisprogrammile prognoositakse, et valitsemissektori võla suhe SKPsse jääb 2024. aasta lõpus stabiilselt tasemele 31,0 %. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk moodustab 2024. aastal 0,5 % SKPst. See on üldjoontes kooskõlas 2023. aasta lähenemisprogrammis prognoositud eelarvepuudujäägiga. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2024. aasta lõpus sarnane (30,7 %). |
| --- | --- |

(22)

2023. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk 2024. aastal suurenema 0,6 %-le SKPst. 2024. aasta suurenemine kajastab peamiselt majanduslangust. Vastavalt 2023. aasta lähenemisprogrammile prognoositakse, et valitsemissektori võla suhe SKPsse jääb 2024. aasta lõpus stabiilselt tasemele 31,0 %. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk moodustab 2024. aastal 0,5 % SKPst. See on üldjoontes kooskõlas 2023. aasta lähenemisprogrammis prognoositud eelarvepuudujäägiga. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2024. aasta lõpus sarnane (30,7 %).

| (23) | 2023. aasta lähenemisprogrammis nähakse ette enamiku energiatoetusmeetmete järkjärguline kaotamine 2024. aastal (15). Komisjon prognoosib 2024. aasta energiatoetusmeetmete netokuluks 0,1 % SKPst, mis vastab 2023. aastale. Need hinnangud sõltuvad eeldusest, et energiahinnad ei tõuse uuesti. Energiatoetusemeetmed, mis peaksid praeguste kavade kohaselt 2024. aastal kehtima jääma, ei näi olevat suunatud haavatavatele leibkondadele või ettevõtetele. Need ei säilita hinnasignaali energianõudluse vähendamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks. |
| --- | --- |

(23)

2023. aasta lähenemisprogrammis nähakse ette enamiku energiatoetusmeetmete järkjärguline kaotamine 2024. aastal (15). Komisjon prognoosib 2024. aasta energiatoetusmeetmete netokuluks 0,1 % SKPst, mis vastab 2023. aastale. Need hinnangud sõltuvad eeldusest, et energiahinnad ei tõuse uuesti. Energiatoetusemeetmed, mis peaksid praeguste kavade kohaselt 2024. aastal kehtima jääma, ei näi olevat suunatud haavatavatele leibkondadele või ettevõtetele. Need ei säilita hinnasignaali energianõudluse vähendamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks.

| (24) | Rootsi kavatseb 2023. aasta lähenemisprogrammi kohaselt saavutada keskpika perioodi eelarve-eesmärgi – st struktuurne eelarvepositsioon – 1,0 % SKPst – 2023. ja 2024. aastal ning säilitada selle kogu ülejäänud programmiperioodi jooksul. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks struktuurne eelarvepositsioon olema 2023. aastal ülejäägis 0,1 % SKPst ja 2024. aastal 0,7 % SKPst ning seega keskpika perioodi eelarve-eesmärki ületama. |
| --- | --- |

(24)

Rootsi kavatseb 2023. aasta lähenemisprogrammi kohaselt saavutada keskpika perioodi eelarve-eesmärgi – st struktuurne eelarvepositsioon – 1,0 % SKPst – 2023. ja 2024. aastal ning säilitada selle kogu ülejäänud programmiperioodi jooksul. Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks struktuurne eelarvepositsioon olema 2023. aastal ülejäägis 0,1 % SKPst ja 2024. aastal 0,7 % SKPst ning seega keskpika perioodi eelarve-eesmärki ületama.

| (25) | Eeldades, et poliitikat ei muudeta, prognoositakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et riiklikult rahastatavad esmased netokulud kasvavad 2024. aastal 1,1 %. |
| --- | --- |

(25)

Eeldades, et poliitikat ei muudeta, prognoositakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et riiklikult rahastatavad esmased netokulud kasvavad 2024. aastal 1,1 %.

| (26) | 2023. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaksid valitsemissektori investeeringud suurenema 4,7 %-lt SKPst 2023. aastal 5,2 %-le SKPst 2024. aastal. Suuremad investeeringud kajastavad suuremaid riiklikult rahastatavaid investeeringuid ja liidu rahastatavaid investeeringuid, seda eelkõige rahastu kaudu. 2023. aasta lähenemisprogrammis osutatakse reformidele ja investeeringutele, näiteks pensionisüsteemi suurendatud vanusepiirid, mis peaksid aitama kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkusele ning kestlikule ja kaasavale majanduskasvule. |
| --- | --- |

(26)

2023. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaksid valitsemissektori investeeringud suurenema 4,7 %-lt SKPst 2023. aastal 5,2 %-le SKPst 2024. aastal. Suuremad investeeringud kajastavad suuremaid riiklikult rahastatavaid investeeringuid ja liidu rahastatavaid investeeringuid, seda eelkõige rahastu kaudu. 2023. aasta lähenemisprogrammis osutatakse reformidele ja investeeringutele, näiteks pensionisüsteemi suurendatud vanusepiirid, mis peaksid aitama kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkusele ning kestlikule ja kaasavale majanduskasvule.

| (27) | 2023. aasta lähenemisprogrammis on esitatud keskpika perioodi eelarvekava aastani 2026. 2023. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk jõudma 2025. aastal ülejääki 0,2 % SKPst ja ülejääk jõudma 2026. aastal tasemele 1,4 % SKPst. Seega peaks valitsemissektori eelarvepositsioon programmiperioodi jooksul vastama aluslepingus sätestatud kontrollväärtusele. 2023. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 31,0 %-lt SKPst 2024. aasta lõpus 27,7 %-le SKPst 2026. aasta lõpus. |
| --- | --- |

(27)

2023. aasta lähenemisprogrammis on esitatud keskpika perioodi eelarvekava aastani 2026. 2023. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk jõudma 2025. aastal ülejääki 0,2 % SKPst ja ülejääk jõudma 2026. aastal tasemele 1,4 % SKPst. Seega peaks valitsemissektori eelarvepositsioon programmiperioodi jooksul vastama aluslepingus sätestatud kontrollväärtusele. 2023. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 31,0 %-lt SKPst 2024. aasta lõpus 27,7 %-le SKPst 2026. aasta lõpus.

| (28) | Erasektori suur võlg ja mõningatest hiljutistest korrektsioonidest hoolimata endiselt ülehinnatud kinnisvara kujutavad endast makromajanduslikku tasakaalustamatust, mille puhul on jätkuvalt oht, et seda ei õnnestu korrapäraselt kõrvaldada. Eluaset on uutel eluasemeturule tulijatel endiselt raske soetada, samas kui üüriturg pakub vähe alternatiive ja vajab veel reformimist, et vähendada ootejärjekordi ja edendada üüripindade ehitamist. Rootsi on võtnud tasakaalustamatuse vähendamiseks piiratud poliitikameetmeid, keskendudes makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitikale ja pakkumist toetavatele meetmetele, mille eesmärk on lihtsustada ehituslubade andmise menetlusi ja toetada üürikorterite ehitamist. |
| --- | --- |

(28)

Erasektori suur võlg ja mõningatest hiljutistest korrektsioonidest hoolimata endiselt ülehinnatud kinnisvara kujutavad endast makromajanduslikku tasakaalustamatust, mille puhul on jätkuvalt oht, et seda ei õnnestu korrapäraselt kõrvaldada. Eluaset on uutel eluasemeturule tulijatel endiselt raske soetada, samas kui üüriturg pakub vähe alternatiive ja vajab veel reformimist, et vähendada ootejärjekordi ja edendada üüripindade ehitamist. Rootsi on võtnud tasakaalustamatuse vähendamiseks piiratud poliitikameetmeid, keskendudes makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitikale ja pakkumist toetavatele meetmetele, mille eesmärk on lihtsustada ehituslubade andmise menetlusi ja toetada üürikorterite ehitamist.

| (29) | Üldine maksukoormus seoses kinnisvaraga jääb suhteliselt väikeseks, sest hüpoteeklaenude intressimaksete puhul tehakse suuri maksusoodustusi ja korduvad omandimaksud on väikesed. Poliitikamuudatuste mõju maksujärgsetele hüpoteeklaenumaksetele on raske hinnata, kuna puuduvad leibkondade andmed varade ja kohustuste kohta. Selliste andmete kättesaadavus võib suurendada poliitika kujundamise tõhusust, vähendada eluasemeturule sisenemise tõkkeid ja jaotada eluasemekoormust elanikkonna seas võrdsemalt. Üüriturul saab üürist, mis on kehtestatud eeskirjade tõttu turuhinnast madalam, kasu vaid piiratud hulk leibkondi. Reguleeritud, turuhinnast madalama üüri ning leibkonna vajaduste ja sissetuleku vahel puudub seos. Selle tulemuseks on pikad ootejärjekorrad, eelkõige nende üürieluasemete puhul, mille järele on suur nõudlus, ning vabade korterite määr on rahvusvahelisest seisukohast väga madal. Tõhusus paraneks, kui üürid vastaksid paremini turuhinnale ja neid täiendaks sissetulekul ja netovaral põhinev üüritoetus. |
| --- | --- |

(29)

Üldine maksukoormus seoses kinnisvaraga jääb suhteliselt väikeseks, sest hüpoteeklaenude intressimaksete puhul tehakse suuri maksusoodustusi ja korduvad omandimaksud on väikesed. Poliitikamuudatuste mõju maksujärgsetele hüpoteeklaenumaksetele on raske hinnata, kuna puuduvad leibkondade andmed varade ja kohustuste kohta. Selliste andmete kättesaadavus võib suurendada poliitika kujundamise tõhusust, vähendada eluasemeturule sisenemise tõkkeid ja jaotada eluasemekoormust elanikkonna seas võrdsemalt. Üüriturul saab üürist, mis on kehtestatud eeskirjade tõttu turuhinnast madalam, kasu vaid piiratud hulk leibkondi. Reguleeritud, turuhinnast madalama üüri ning leibkonna vajaduste ja sissetuleku vahel puudub seos. Selle tulemuseks on pikad ootejärjekorrad, eelkõige nende üürieluasemete puhul, mille järele on suur nõudlus, ning vabade korterite määr on rahvusvahelisest seisukohast väga madal. Tõhusus paraneks, kui üürid vastaksid paremini turuhinnale ja neid täiendaks sissetulekul ja netovaral põhinev üüritoetus.

| (30) | Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks. Kuigi Rootsi taaste- ja vastupidavuskava võeti vastu alles 2022. aastal, selle rakendamine nüüd käib. Kuigi algus on olnud aeglane, kulgeb rakendamine üldiselt kavakohaselt ning praeguses etapis näib vahendite mittekasutamise oht olevat piiratud, võttes arvesse taaste- ja vastupidavuskava suhteliselt väikest rahaeraldist. Komisjoni ja Rootsi vaheline tegevuskord sõlmiti 2023. aasta mais. Rootsi peaks esitama oma esimese maksetaotluse, milles on ühendatud kaks osamakset, 2023. aasta teises pooles. Käimas on REPowerEU peatüki ja addendum’i ettevalmistamine tagastamatu toetuse mõningase vähenemise tõttu. Uue REPowerEU peatüki kiire lisamine taaste- ja vastupidavuskavasse võimaldab rahastada täiendavaid reforme ja investeeringuid, et toetada Rootsi strateegilisi eesmärke energia ja rohepöörde vallas. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline ja tulemuslik kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest. |
| --- | --- |

(30)

Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks. Kuigi Rootsi taaste- ja vastupidavuskava võeti vastu alles 2022. aastal, selle rakendamine nüüd käib. Kuigi algus on olnud aeglane, kulgeb rakendamine üldiselt kavakohaselt ning praeguses etapis näib vahendite mittekasutamise oht olevat piiratud, võttes arvesse taaste- ja vastupidavuskava suhteliselt väikest rahaeraldist. Komisjoni ja Rootsi vaheline tegevuskord sõlmiti 2023. aasta mais. Rootsi peaks esitama oma esimese maksetaotluse, milles on ühendatud kaks osamakset, 2023. aasta teises pooles. Käimas on REPowerEU peatüki ja addendum’i ettevalmistamine tagastamatu toetuse mõningase vähenemise tõttu. Uue REPowerEU peatüki kiire lisamine taaste- ja vastupidavuskavasse võimaldab rahastada täiendavaid reforme ja investeeringuid, et toetada Rootsi strateegilisi eesmärke energia ja rohepöörde vallas. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline ja tulemuslik kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest.

| (31) | Komisjon kiitis 2022. aastal heaks kõik Rootsi ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid. Ühtekuuluvuspoliitika programmide kiire rakendamine vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga, sealhulgas REPowerEU peatükiga, on esmatähtis, et viia Rootsis ellu rohe- ja digipööre, suurendada majanduslikku ja sotsiaalset vastupidavust ning tagada tasakaalustatud territoriaalne areng. |
| --- | --- |

(31)

Komisjon kiitis 2022. aastal heaks kõik Rootsi ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid. Ühtekuuluvuspoliitika programmide kiire rakendamine vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga, sealhulgas REPowerEU peatükiga, on esmatähtis, et viia Rootsis ellu rohe- ja digipööre, suurendada majanduslikku ja sotsiaalset vastupidavust ning tagada tasakaalustatud territoriaalne areng.

| (32) | Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Rootsi silmitsi mitmete muude probleemidega, mis on seotud i) ebasoodsa sotsiaal-majandusliku ja rändetaustaga õpilaste ebavõrdsete haridusvõimalustega; ii) vajadusega integreerida ebasoodsas olukorras olevad rühmad paremini tööturule ning iii) vajadusega vähendada sõltuvust fossiilkütustest. |
| --- | --- |

(32)

Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Rootsi silmitsi mitmete muude probleemidega, mis on seotud i) ebasoodsa sotsiaal-majandusliku ja rändetaustaga õpilaste ebavõrdsete haridusvõimalustega; ii) vajadusega integreerida ebasoodsas olukorras olevad rühmad paremini tööturule ning iii) vajadusega vähendada sõltuvust fossiilkütustest.

| (33) | Kuigi Rootsi haridustulemused on üldiselt head, püsib Rootsi haridussüsteemis ebavõrdsus. Ebasoodsa sotsiaal-majandusliku ja rändetaustaga õpilastel on piiratud haridusvõimalused, sealhulgas mis puudutab töö leidmiseks vajalike oskuste arendamise võimalusi. Ebavõrdsus hariduses suureneb ja on sageli seotud asjaoluga, et rändetaustaga ja eelkõige hiljuti Rootsi saabunud õpilaste kooli valiku võimalused on piiratud. Koolide hindamistavade erinevused võivad haridustulemusi veelgi halvendada. Kvalifitseeritud õpetajate nappus on endiselt suur ning on kõige pakilisem eripedagoogide, kohustuslike koolide aineõpetajate ja keskkoolide kutseõpetajate puhul. Haridussüsteemi ülesehitust ja juhtimist, sealhulgas registreerimisprotsessi ja hindamissüsteemi, ning õpetajate karjääri edenemist on võimalik parandada. |
| --- | --- |

(33)

Kuigi Rootsi haridustulemused on üldiselt head, püsib Rootsi haridussüsteemis ebavõrdsus. Ebasoodsa sotsiaal-majandusliku ja rändetaustaga õpilastel on piiratud haridusvõimalused, sealhulgas mis puudutab töö leidmiseks vajalike oskuste arendamise võimalusi. Ebavõrdsus hariduses suureneb ja on sageli seotud asjaoluga, et rändetaustaga ja eelkõige hiljuti Rootsi saabunud õpilaste kooli valiku võimalused on piiratud. Koolide hindamistavade erinevused võivad haridustulemusi veelgi halvendada. Kvalifitseeritud õpetajate nappus on endiselt suur ning on kõige pakilisem eripedagoogide, kohustuslike koolide aineõpetajate ja keskkoolide kutseõpetajate puhul. Haridussüsteemi ülesehitust ja juhtimist, sealhulgas registreerimisprotsessi ja hindamissüsteemi, ning õpetajate karjääri edenemist on võimalik parandada.

| (34) | Rootsis on jätkuvalt probleeme ebasoodsa ja rändetaustaga inimeste tööturule integreerimisel ning praeguse oskuste nappuse vähendamisel. Hariduslõhe väljaspool liitu sündinud inimeste ja liidus sündinute vahel on üha suurem, mis on peamiselt tingitud kolmanda taseme hariduse omandamise suurenemisest liidus sündinute seas. Madala haridustasemega noorte osakaal on suurenenud, eriti väljaspool liitu sündinud õpilaste seas. On vaja tugevdada osalemist õppetegevuses, et aidata ebasoodsas olukorras olevatest rühmadest pärit inimestel arendada tööturu jaoks vajalikke oskusi ja suurendada nende võimalusi tööd leida. |
| --- | --- |

(34)

Rootsis on jätkuvalt probleeme ebasoodsa ja rändetaustaga inimeste tööturule integreerimisel ning praeguse oskuste nappuse vähendamisel. Hariduslõhe väljaspool liitu sündinud inimeste ja liidus sündinute vahel on üha suurem, mis on peamiselt tingitud kolmanda taseme hariduse omandamise suurenemisest liidus sündinute seas. Madala haridustasemega noorte osakaal on suurenenud, eriti väljaspool liitu sündinud õpilaste seas. On vaja tugevdada osalemist õppetegevuses, et aidata ebasoodsas olukorras olevatest rühmadest pärit inimestel arendada tööturu jaoks vajalikke oskusi ja suurendada nende võimalusi tööd leida.

| (35) | Rootsi peab tegema rohkem jõupingutusi, et täita oma riiklik eesmärk saavutada 2045. aastaks süsinikuneutraalsus. Kuigi Rootsi on jätkuvalt nende liikmesriikide hulgas, kus taastuvenergia osakaal energia lõpptarbimises on suurim, võivad elektrivõrgu võimsus ja ülekandepiirangud piirata taastuvate energiaallikate edasist kasutuselevõttu tulevikus. 2022. aastal kergitasid need piirangud energiahindu tööstuse ja leibkondade jaoks ning takistasid majandustegevuse laienemist kaugemates geograafilistes asukohtades. Elektrivõrgu võimsuse suurendamine on otsustava tähtsusega, kuna tööstuse ja transpordi suurenenud elektrifitseerimisvajaduse tõttu peaks Rootsi elektri lõpptarbimine 2045. aastaks kahekordistuma 300 TWh-ni. Elektrivõrgu ehitamisel ja tugevdamisel esineb aga viivitusi, mis on tingitud pikkadest loamenetlustest. Lisaks on Rootsis mõned kõige pikemad haldusmenetlused liidus taastuvate energiaallikate, eelkõige maismaa tuuleenergia projektide kasutuselevõtuks. Valitsus on algatanud uurimise keskkonnalubade hindamise lihtsustamiseks Rootsi keskkonnaseadustiku raames. Samal ajal on vaja konkreetseid poliitikameetmeid, et kiirendada haldusmenetlusi elektrivõrgu laiendamiseks ja taastuvate energiaallikate kasutuselevõtuks, näiteks piirates neis menetlustes osalevate asutuste arvu ja rakendades menetlusi paralleelselt. Lisaks on oluline vähendada energiatarbimist energiatõhususe suurendamise kaudu, et vähendada süsinikdioksiidi heidet ning leibkondade ja ettevõtete energiakulusid. Energiatõhususe osas on oht, et Rootsi ei saavuta oma riiklikku eesmärki kasutada 2030. aastal energiat 50 % tõhusamalt (võrreldes 2005. aastaga), kui energiatarbimine jätkub aastate 2005–2020 trajektooril. Rootsi, kus primaarenergia tarbimine oli 2021. aastal 43,8 miljonit naftaekvivalenttonni, on endiselt nende liikmesriikide hulgas, kus energiatarbimine elaniku kohta on suurim. 2022. aasta augustist kuni 2023. aasta märtsini vähenes Rootsi maagaasi tarbimine võrreldes eelneva viie aasta sama perioodi keskmise gaasitarbimisega 37 %, st rohkem, kui oli seatud eesmärgiks (15 %). Rootsi võiks jätkata jõupingutusi gaasinõudluse ajutiseks vähendamiseks kuni 31. märtsini 2024, vastavalt nõukogu määrusele (EL) 2022/1369 (16). |
| --- | --- |

(35)

Rootsi peab tegema rohkem jõupingutusi, et täita oma riiklik eesmärk saavutada 2045. aastaks süsinikuneutraalsus. Kuigi Rootsi on jätkuvalt nende liikmesriikide hulgas, kus taastuvenergia osakaal energia lõpptarbimises on suurim, võivad elektrivõrgu võimsus ja ülekandepiirangud piirata taastuvate energiaallikate edasist kasutuselevõttu tulevikus. 2022. aastal kergitasid need piirangud energiahindu tööstuse ja leibkondade jaoks ning takistasid majandustegevuse laienemist kaugemates geograafilistes asukohtades. Elektrivõrgu võimsuse suurendamine on otsustava tähtsusega, kuna tööstuse ja transpordi suurenenud elektrifitseerimisvajaduse tõttu peaks Rootsi elektri lõpptarbimine 2045. aastaks kahekordistuma 300 TWh-ni. Elektrivõrgu ehitamisel ja tugevdamisel esineb aga viivitusi, mis on tingitud pikkadest loamenetlustest. Lisaks on Rootsis mõned kõige pikemad haldusmenetlused liidus taastuvate energiaallikate, eelkõige maismaa tuuleenergia projektide kasutuselevõtuks. Valitsus on algatanud uurimise keskkonnalubade hindamise lihtsustamiseks Rootsi keskkonnaseadustiku raames. Samal ajal on vaja konkreetseid poliitikameetmeid, et kiirendada haldusmenetlusi elektrivõrgu laiendamiseks ja taastuvate energiaallikate kasutuselevõtuks, näiteks piirates neis menetlustes osalevate asutuste arvu ja rakendades menetlusi paralleelselt. Lisaks on oluline vähendada energiatarbimist energiatõhususe suurendamise kaudu, et vähendada süsinikdioksiidi heidet ning leibkondade ja ettevõtete energiakulusid. Energiatõhususe osas on oht, et Rootsi ei saavuta oma riiklikku eesmärki kasutada 2030. aastal energiat 50 % tõhusamalt (võrreldes 2005. aastaga), kui energiatarbimine jätkub aastate 2005–2020 trajektooril. Rootsi, kus primaarenergia tarbimine oli 2021. aastal 43,8 miljonit naftaekvivalenttonni, on endiselt nende liikmesriikide hulgas, kus energiatarbimine elaniku kohta on suurim. 2022. aasta augustist kuni 2023. aasta märtsini vähenes Rootsi maagaasi tarbimine võrreldes eelneva viie aasta sama perioodi keskmise gaasitarbimisega 37 %, st rohkem, kui oli seatud eesmärgiks (15 %). Rootsi võiks jätkata jõupingutusi gaasinõudluse ajutiseks vähendamiseks kuni 31. märtsini 2024, vastavalt nõukogu määrusele (EL) 2022/1369 (16).

| (36) | Tööjõu ja oskuste nappus rohepöörde jaoks olulistes sektorites ja kutsealadel, sealhulgas nullnetotehnoloogiate tootmine, kasutuselevõtt ja hooldamine, tekitab probleeme üleminekul nullnetomajandusele. Kvaliteetsed haridus- ja koolitussüsteemid, mis vastavad tööturu muutuvatele vajadustele, ning sihipärased täiend- ja ümberõppe meetmed on esmatähtsad, et vähendada oskuste nappust ning edendada töötajate kaasamist ja tööjõu ümberpaigutamist. Kasutamata tööjõupakkumise rakendamiseks peavad kõnealused meetmed olema kättesaadavad eelkõige rohepöördest enim mõjutatud üksikisikutele ning sektorites ja piirkondades. Tööjõunappus on Rootsis viimastel aastatel suurenenud ja 2022. aastal teatati sellest 16 ameti puhul, mis nõuavad rohepöördeks erioskusi või -teadmisi. |
| --- | --- |

(36)

Tööjõu ja oskuste nappus rohepöörde jaoks olulistes sektorites ja kutsealadel, sealhulgas nullnetotehnoloogiate tootmine, kasutuselevõtt ja hooldamine, tekitab probleeme üleminekul nullnetomajandusele. Kvaliteetsed haridus- ja koolitussüsteemid, mis vastavad tööturu muutuvatele vajadustele, ning sihipärased täiend- ja ümberõppe meetmed on esmatähtsad, et vähendada oskuste nappust ning edendada töötajate kaasamist ja tööjõu ümberpaigutamist. Kasutamata tööjõupakkumise rakendamiseks peavad kõnealused meetmed olema kättesaadavad eelkõige rohepöördest enim mõjutatud üksikisikutele ning sektorites ja piirkondades. Tööjõunappus on Rootsis viimastel aastatel suurenenud ja 2022. aastal teatati sellest 16 ameti puhul, mis nõuavad rohepöördeks erioskusi või -teadmisi.

| (37) | Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2023. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (17) kajastub esitatud soovituses 1. |
| --- | --- |

(37)

Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2023. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (17) kajastub esitatud soovituses 1.

| (38) | Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja hinnangut, on nõukogu 2023. aasta riikliku reformikava ja 2023. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel esitatud nõukogu soovitused kajastuvad esitatud soovituses 1. Soovituses 1 osutatud poliitikameetmed aitavad kõrvaldada erasektori suurest võlast ja kõrgetest eluasemehindadest tulenevaid haavatavusi, |
| --- | --- |

(38)

Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja hinnangut, on nõukogu 2023. aasta riikliku reformikava ja 2023. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel esitatud nõukogu soovitused kajastuvad esitatud soovituses 1. Soovituses 1 osutatud poliitikameetmed aitavad kõrvaldada erasektori suurest võlast ja kõrgetest eluasemehindadest tulenevaid haavatavusi,

SOOVITAB Rootsil võtta 2023. ja 2024. aastal järgmisi meetmeid.

1.

Säilitada 2024. aastal usaldusväärne eelarvepositsioon ja riiklikult rahastatavad avaliku sektori investeeringud ning tagada rahastust antavate toetuste ja muude liidu vahendite tulemuslik kasutuselevõtt, eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks.

Jätkata 2024. aasta järgsel perioodil investeeringuid ja reforme, mis soodustavad suuremat kestlikku majanduskasvu ja säilitavad keskpikas perspektiivis usaldusväärse eelarvepositsiooni.

Vähendada leibkondade suure võlakoormuse ja eluasemeturu tasakaalustamatusega seotud riske, vähendades hüpoteeklaenude intressimaksete maksudest mahaarvamist ja/või suurendades korduvaid omandimakse, samas luues poliitika paremaks hindamiseks ja suunamiseks asjakohased vahendid. Soodustada investeeringuid elamuehitusse, et leevendada kõige pakilisemaid puudujääke, eelkõige kõrvaldades ehitussektori struktuursed takistused ja tagades ehituseks kasutatava maa pakkumise. Parandada eluasemeturu tõhusust, sealhulgas üürituru reformimise kaudu.

2.

Jätkata taaste- ja vastupidavuskava järjepideva rakendamisega ning viia kiiresti lõpule REPowerEU peatüki koostamine, et alustada kiiresti selle rakendamist. Jätkata ühtekuuluvuspoliitika programmide kiiret rakendamist täielikus vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga.

3.

Parandada ebasoodsa sotsiaal-majandusliku ja rändetaustaga õpilaste haridustulemusi, tagades võrdsed juurdepääsuvõimalused koolisüsteemis ja lahendades kvalifitseeritud õpetajate puuduse probleemi. Arendada ebasoodsas olukorras olevate rühmade, eelkõige rändetaustaga inimeste oskusi, kohandades vahendeid ja meetodeid vastavalt nende vajadustele, et aidata neil tööturule integreeruda.

4.

Vähendada sõltuvust fossiilkütustest, kiirendades taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, sealhulgas laiendades ja ajakohastades energia ülekandevõrke, viies ellu reforme haldus- ja loamenetluste lihtsustamiseks ja kiirendamiseks, parandades energiatõhusust ja tõhustades poliitilisi jõupingutusi rohepöördeks vajalike oskuste ja pädevuste pakkumiseks ja omandamiseks.

Brüssel, 14. juuli 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

N. CALVIÑO SANTAMARÍA

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

3

(4)  Nõukogu 16. mai 2023. aasta soovitus euroala majanduspoliitika kohta (ELT C 180, 23.5.2023, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. veebruari 2023. aasta määrus (EL) 2023/435, millega muudetakse määrust (EL) 2021/241 riiklike taaste- ja vastupidavuskavade REPowerEU peatükkide osas ning määrusi (EL) nr 1303/2013, (EL) 2021/1060 ja (EL) 2021/1755 ning direktiivi 2003/87/EÜ (ELT L 63, 28.2.2023, lk 1).

5

(6)  ST 7772/2022 INIT; ST 7772/2022 ADD 1.

6

(7)  Energiatoetusmeetmete eelarveline brutokulu oli 2022. aastal ligikaudu 0,5 % SKPst, kuid ülekandevõrguettevõtjalt Svenska Kraftnät saadi märkimisväärset tasakaalustavat tulu.

7

(8)  Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitus, milles esitatakse nõukogu arvamus Rootsi 2021. aasta lähenemisprogrammi kohta (ELT C 304, 29.7.2021, lk 131).

8

(9)  Eelarvepoliitikat mõõdetakse esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse rahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavaid kulusid. Üksikasjalikum teave on esitatud eelarvestatistikatabelite tekstikastis 1.

9

(10)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud andsid ekspansiivse panuse 0,2 protsendipunkti SKPst.

10

(11)  See näitaja kajastab nende meetmete aastaste eelarvekulude taset, sealhulgas jooksvaid tulusid ja kulusid ning asjakohasel juhul kapitalikulumeetmeid.

11

(12)  Nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitus, milles käsitletakse Rootsi 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Rootsi 2022. aasta lähenemisprogrammi kohta (ELT C 334, 1.9.2022, lk 221).

12

(13)  Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on Rootsi keskpika perioodi nominaalne potentsiaalne SKP kasv, mida kasutatakse eelarvepoliitika mõõtmiseks (kümne aasta keskmine), hinnanguliselt 7,7 %.

13

(14)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma neutraalse panuse.

14

(15)  Diislikütuse ja bensiini energiamaksu vähendamine peaks aastatel 2023–2025 kehtima jääma.

15

(16)  Nõukogu 5. augusti 2022. aasta määrus (EL) 2022/1369, mis käsitleb gaasinõudluse vähendamise koordineeritud meetmeid (ELT L 206, 8.8.2022, lk 1).

16

(17)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikele 2.

17

---