# Euroopa Liidu C 331/2023

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 331 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 66. aastakäik20. september 2023 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 331

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

66. aastakäik20. september 2023

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 331/01 | Euro vahetuskurss — 19. september 2023 | 1 |

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2023/C 331/01

Euro vahetuskurss — 19. september 2023

1

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 331/02 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 2 |

V   Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2023/C 331/02

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

2

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 20.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 331/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 331/1

---

Euro vahetuskurss (1)

19. september 2023

(2023/C 331/01)

1 euro =

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,0713 |
| JPY | Jaapani jeen | 158,20 |
| DKK | Taani kroon | 7,4551 |
| GBP | Inglise nael | 0,86263 |
| SEK | Rootsi kroon | 11,8845 |
| CHF | Šveitsi frank | 0,9595 |
| ISK | Islandi kroon | 144,90 |
| NOK | Norra kroon | 11,4905 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 24,432 |
| HUF | Ungari forint | 383,25 |
| PLN | Poola zlott | 4,6548 |
| RON | Rumeenia leu | 4,9698 |
| TRY | Türgi liir | 28,9603 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6566 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4373 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,3756 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,8022 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,4596 |
| KRW | Korea vonn | 1 418,98 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 20,2829 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,8111 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 476,59 |
| MYR | Malaisia ringit | 5,0308 |
| PHP | Filipiini peeso | 60,684 |
| RUB | Vene rubla | |
| THB | Tai baat | 38,492 |
| BRL | Brasiilia reaal | 5,1914 |
| MXN | Mehhiko peeso | 18,3010 |
| INR | India ruupia | 89,1438 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,0713

JPY

Jaapani jeen

158,20

DKK

Taani kroon

7,4551

GBP

Inglise nael

0,86263

SEK

Rootsi kroon

11,8845

CHF

Šveitsi frank

0,9595

ISK

Islandi kroon

144,90

NOK

Norra kroon

11,4905

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

24,432

HUF

Ungari forint

383,25

PLN

Poola zlott

4,6548

RON

Rumeenia leu

4,9698

TRY

Türgi liir

28,9603

AUD

Austraalia dollar

1,6566

CAD

Kanada dollar

1,4373

HKD

Hongkongi dollar

8,3756

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,8022

SGD

Singapuri dollar

1,4596

KRW

Korea vonn

1 418,98

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

20,2829

CNY

Hiina jüaan

7,8111

IDR

Indoneesia ruupia

16 476,59

MYR

Malaisia ringit

5,0308

PHP

Filipiini peeso

60,684

RUB

Vene rubla

THB

Tai baat

38,492

BRL

Brasiilia reaal

5,1914

MXN

Mehhiko peeso

18,3010

INR

India ruupia

89,1438

---

(1)  
  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

1

Allikas

---

V Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 20.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 331/2 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 331/2

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2023/C 331/02)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

1

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Rioja“

„Rioja“

PDO-ES-A0117-AM10

PDO-ES-A0117-AM10

Teate esitamise kuupäev: 22.6.2023

Teate esitamise kuupäev: 22.6.2023

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Uut tüüpi kvaliteetvahuveinid

Uut tüüpi kvaliteetvahuveinid

Kirjeldus

Olenevalt suhkrusisaldusest lisatakse juba hõlmatud vahuveinitüüpidele Brut Nature, Extra Brut ja Brut uute tüüpidena Extra Seco, Seco ja Semi Seco. Nimetusi Reserva ja Gran Añada võib kasutada siiski üksnes kolme esimese tüübi puhul.

Sellega on muudetud tootespetsifikaadi punkti 2.a.5, muudatus ei mõjuta koonddokumenti.

Tegemist on standardmuudatusega, kuna sellega ei kaasne ühise turukorralduse ühtse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 105 lõikes 2 osutatud muudatusi.

Põhjendus

Eesmärk on soodustada kvaliteetvahuveinide tootmist.

2.   Õigusnormide viidete ajakohastamine

Õigusnormide viidete ajakohastamine

Kirjeldus

Tootespetsifikaadis viidatakse eeskirjadele (määruse (EÜ) nr 606/2009 I lisa D osa), mille alusel toimub vajaduse korral magustamine poolkuivade, poolmagusate ja magusate veinide tootmisel. See viide asendatakse viitega komisjoni delegeeritud määrusele (EL) 2019/934.

Sellega on muudetud tootespetsifikaadi punkti 2.a.5, muudatus ei mõjuta koonddokumenti.

Tegemist on standardmuudatusega, kuna sellega ei kaasne ühise turukorralduse ühtse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 105 lõikes 2 osutatud muudatusi.

Põhjendus

Määrus (EÜ) nr 606/2009 on tunnistatud kehtetuks ja asendatud delegeeritud määrusega (EL) 2019/934 ning seetõttu on viite asendamine asjakohane.

3.   Organoleptiliste kirjelduste muutmine

Organoleptiliste kirjelduste muutmine

Kirjeldus

Eri liiki veinide ja süsihappelise matseratsiooni meetodil valmistatud veinide organoleptilisi kirjeldusi on täpsustatud.

Sellega on muudetud tootespetsifikaadi punkte 2.b ja 3.b.4 ning muudetakse koonddokumendi punkti 4.

Tegemist on standardmuudatusega, kuna sellega ei kaasne ühise turukorralduse ühtse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 105 lõikes 2 osutatud muudatusi.

Põhjendus

Muudatusega soovitakse käsitleda standardi EN-UNE ISO/IEC 17065:2012 nõuetele vastavuse akrediteerimise auditites esinevaid probleeme, määratledes nõuetekohaselt eri veinitüübid, et võimaldada ka asjakohast kontrasti üldises degusteerimiskomitee menetluses. See määratlus sisaldub ka tootejuhendis.

4.   Muudatused kvaliteetvahuveinide valmistamiseks kasutatavate viinamarjade koristamises

Muudatused kvaliteetvahuveinide valmistamiseks kasutatavate viinamarjade koristamises

Kirjeldus

On lubatud mehaaniline korjamine kvaliteetvahuveinide puhul, millel ei ole nimetusi Reserva ja Gran Añada. Viimaste puhul tuleb saak koristada käsitsi, välja arvatud Reserva veinid, mille puhul võib erandkorras koristada öösel mehaaniliselt teatavatel tingimustel, mis on sätestatud turustusaasta standardis.

Sellega on muudetud tootespetsifikaadi punkti 3.b.4 ja muudetakse koonddokumendi punkti 5 alapunkti 1.

Tegemist on standardmuudatusega, kuna sellega ei kaasne ühise turukorralduse ühtse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 105 lõikes 2 osutatud muudatusi.

Põhjendus

Eesmärk on soodustada kvaliteetvahuveinide tootmist.

5.   Uued väiksemad geograafilised üksused nimetusega „viñedo singular“ (üks viinamarjaistandus)

Uued väiksemad geograafilised üksused nimetusega „viñedo singular“ (üks viinamarjaistandus)

KIRJELDUS

Tootespetsifikaati on lisatud uute väiksemate geograafiliste üksuste nimi ja piirid lingiga ametlikule teadaandele nende tunnustamise kohta.

Sellega on muudetud tootespetsifikaadi punkti 4 ja muudetakse koonddokumendi punkti 6.

Tegemist on standardmuudatusega, kuna sellega ei kaasne ühise turukorralduse ühtse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 105 lõikes 2 osutatud muudatusi.

PÕHJENDUS

Liidu õiguse (delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 55 lõige 2) kohaselt tuleb tootespetsifikaati ja koonddokumenti kanda väiksemad geograafilised üksused ja need täpselt määratleda. Kuna üksuseid tunnustatakse ministri käskkirjaga, mis avaldatakse Hispaania ametlikus väljaandes, tuleks lisada just see viide.

6.   Viinamarjade ainus kasutuseesmärk

Viinamarjade ainus kasutuseesmärk

KIRJELDUS

Tootespetsifikaati on lisatud, et kaitstud päritolunimetuste registrisse kantud viinamarjaistanduste saaki kasutatakse üksnes kaitstud päritolunimetusega hõlmatud veini tootmiseks. Teisisõnu võib nende istanduste viinamarju kasutada ainult kõnealuse veini valmistamiseks.

Sellega on muudetud tootespetsifikaadi punkti 8.b.10.1, muudatus ei mõjuta koonddokumenti.

Tegemist on standardmuudatusega, kuna sellega ei kaasne ühise turukorralduse ühtse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 105 lõikes 2 osutatud muudatusi.

PÕHJENDUS

Kuna kaitstud päritolunimetusega veini saab valmistada üksnes tootespetsifikaadi nõuetele vastavatest viinamarjadest, on viinamarjaistanduste kandmine päritolunimetuste registrisse vajalik kontrollivahend, et saada kinnitust, et see ka nii on, ning et viinamarju saaks kasutada nende veinide tootmiseks. Kogu jälgitavuse protsess hõlmab tooraine – registreeritud viinamarjaistandustest pärit viinamarjade – kontrollitud saamist kuni toodete sertifitseeritud märgistamiseni. Tootmispiirkonna viinamarjaviljelusvõime iseloomustamine annab tulemuseks lõpptoote, millel on reguleeritud meetodite ja protsesside kohaselt veinidele „Rioja“ nende analüütilistest ja organoleptilistest omadustest kujundatud tüüpiline iseloom.

Tooraine kontrollitud hankimine nõuab tõepoolest kogu viinapuude kasvutsükli jooksul viljelustavadele vastavuse kontrollimist, mis väljendub selles, et kontrollitakse: talvist kärpimist, mida viinamarjakasvataja teeb talvise puhkeperioodi ajal; toodanguootusi, et teha kindlaks, kas saak vastab maksimaalsele toodangule, mis on igal turustusaastal lubatud tarnida; niisutustava nõuetekohast rakendamist; selliseid noori viinamarjaistandusi, mille puhul taotletakse erandkorras nende toodangu varasemat kasutusele võtmist, ning registreeritud viinamarjaistandustest pärit viinamarjade korjamist ja nende veinikeldritele tarnimist. Kõik need veiniaasta jooksul tehtavad kontrollid, eelkõige saagi kontrollimine, võimaldavad tagada veini jälgitavuse ja tootespetsifikaadile vastavuse.

Tooraine kontrollitud saamine eeldab seega tõelise viinamarjaistandusregistri olemasolu, mille andmed on usaldusväärsed ja vastavad tegelikkusele.

Lisaks on vaja teada ka selliseid olulisi aspekte nagu kaitstud päritolunimetuse tootmispotentsiaal igal turustusaastal, spetsifikaadile vastavuse kontrollimine, teenuste kasutamise kohustuslike kvootide haldamine ja päritolunimetuse liikmesusest tulenevate õiguste kasutamine ning selle korralduse ja toimimisega seotud kulude rahastamine.

Samas peab kaitstud päritolunimetusel „Rioja“ igal turustusaastal olema teatav viinamarjakasvatuspotentsiaal nii selleks, et teha otsuseid turuväljavaateid arvestades, kui ka selleks, et vältida sellest tulenevaid moonutusi. Need aspektid on aluseks istutuspiirangute kehtestamise tingimustele ning taasistutamise ja õiguste muutmise soovitustele.

Lõpuks ei mõjuta kuidagi ettevõtlusvabadust registreeritud maatükkidele seatud piirang kasutada nende saaki veini „Rioja“ valmistamiseks, sest asjaolu, et tegemist on kvalifitseeritud päritolunimetusega, välistab muu võimaluse peale kaitsmata tavalise veini, kuna seos piirkonna omaduste ja tootmissüsteemide vahel ühes lõpptoote erisusega takistab viinamarjade kasutamist muu päritolunimetusega veinide tootmiseks, ning nii jääb viinamarjakasvataja enda otsustada, kas ta soovib oma viinamarjaistandused registreerida või registrist kustutada, kui need on juba registreeritud – mis tähendab ettevõtlusvabadust.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus(ed)

Toote nimetus(ed)

Rioja

2.   Geograafilise tähise tüüp

Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

| 5. | Kvaliteetvahuvein |
| --- | --- |

5.

Kvaliteetvahuvein

4.   Veini(de) kirjeldus

Veini(de) kirjeldus

1.   Valged ja roosad veinid (kuivad ja poolkuivad)

Valged ja roosad veinid (kuivad ja poolkuivad)

LÜHIKIRJELDUS

Valge vein: õlgkollane laimirohelise varjundiga, puhas ja sädelev. Sordile iseloomulik puuviljane, lille- ja/või taimelõhn. Tuntav happesus koos värske alatooniga.

Roosa vein: maasikapunane, vaarikakarva helgiga (laagerdunud vein lõheroosa helgiga), sädelev, puhas. Lõhnas on tunda värske puuvilja või lillenoote. Maitses on tunda heas tasakaalus happesust ja puuviljasust, värske alatooniga.

Mõlemal juhul on aroom laagerdamise käigus segunenud teiste tammepuu aroomidega (vanillise, röstise või suitsuse nüansiga) ja happesus seguneb röstitud puidu nüansiga.

| — | Alkoholisisaldus varieerub olenevalt alapiirkondadest ja laagerdamisest. |
| --- | --- |

—

Alkoholisisaldus varieerub olenevalt alapiirkondadest ja laagerdamisest.

| — | Lenduvate hapete sisaldus on suurem üle aasta vanuste veinide puhul. |
| --- | --- |

—

Lenduvate hapete sisaldus on suurem üle aasta vanuste veinide puhul.

| — | Maksimaalne SO2 sisaldus 180 milligrammi liitri kohta, kui suhkrusisaldus jääb alla 5 grammi liitri kohta. |
| --- | --- |

—

Maksimaalne SO2 sisaldus 180 milligrammi liitri kohta, kui suhkrusisaldus jääb alla 5 grammi liitri kohta.

2

| — | Siin täpsustamata piirnormide korral kohaldatakse kehtivaid õigusakte. |
| --- | --- |

—

Siin täpsustamata piirnormide korral kohaldatakse kehtivaid õigusakte.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 10,5 |
| Minimaalne üldhappesus | 3,5 viinhappe grammi liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 13,3 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 240 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

10,5

Minimaalne üldhappesus

3,5 viinhappe grammi liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

13,3

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

240

2.   Valged ja roosad veinid (poolmagusad ja magusad)

Valged ja roosad veinid (poolmagusad ja magusad)

LÜHIKIRJELDUS

Valge vein õlgkollane, laimirohelise varjundiga, puhas ja sädelev. Sordile iseloomulik puuviljane, lille- ja/või taimelõhn. Tuntav happesus, maitses on olenevalt tüübist tunda kas värskust või magusust.

Roosa vein maasikapunane, vaarikakarva helgiga (laagerdunud vein lõheroosa helgiga), sädelev, puhas. Lõhnas on tunda värske puuvilja või lillenoote. Happesuse ja puuviljasuse tasakaal, maitses on olenevalt tüübist tunda kas värskust või magusust.

Mõlemal juhul on aroom laagerdamise käigus segunenud teiste tammepuu aroomidega (vanillise, röstise või suitsuse nüansiga) ja happesus on segunenud röstitud puidu nüansiga.

| — | Alkoholisisaldus varieerub olenevalt alapiirkondadest ja laagerdamisest. |
| --- | --- |

—

Alkoholisisaldus varieerub olenevalt alapiirkondadest ja laagerdamisest.

| — | Lenduvate hapete sisaldus on suurem üle aasta vanuste veinide puhul. |
| --- | --- |

—

Lenduvate hapete sisaldus on suurem üle aasta vanuste veinide puhul.

| — | Maksimaalne SO2 sisaldus 180 milligrammi liitri kohta, kui suhkrusisaldus jääb alla 5 grammi liitri kohta. |
| --- | --- |

—

Maksimaalne SO2 sisaldus 180 milligrammi liitri kohta, kui suhkrusisaldus jääb alla 5 grammi liitri kohta.

2

| — | Siin täpsustamata piirnormide korral kohaldatakse kehtivaid õigusakte. |
| --- | --- |

—

Siin täpsustamata piirnormide korral kohaldatakse kehtivaid õigusakte.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 10,5 |
| Minimaalne üldhappesus | 3,5 viinhappe grammi liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 25 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 240 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

10,5

Minimaalne üldhappesus

3,5 viinhappe grammi liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

25

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

240

3.   Punased veinid (kuivad ja poolkuivad)

Punased veinid (kuivad ja poolkuivad)

LÜHIKIRJELDUS

Noor vein on lillaka varjundiga purpurpunase värvusega; laagerdunud vein Crianza on granaat- ja kirsipunase värvusega; vein nimetusega Reserva on rubiinpunaselt helkleva sügava kirsipunase värvusega; vein nimetusega Gran Reserva on telliskivipunase varjundiga rubiinpunase värvusega. Sordile omase puuviljase ja/või lillelõhnaga laagerdunud veini puhul on tunda ka tammiseid röstimisnüansse. Veinid Reserva ja Gran Reserva on nüansirikkama aroomiga, milles on tunda vürtsiseid noote. Maitse: rikkaliku maitsega, milles on tasakaalus happe-/alkoholi-/tanniinisisaldus. Laagerdumine muudab maitse pehmemaks ja pikendab maitsenüansside esiletulekut.

| — | Alkoholisisalduse piirmäärad varieeruvad olenevalt piirkonnast ja laagerdamisest. |
| --- | --- |

—

Alkoholisisalduse piirmäärad varieeruvad olenevalt piirkonnast ja laagerdamisest.

| — | Lenduvate hapete sisaldus: üle aasta vanad kuivad veinid: maksimaalselt 1 gramm liitri kohta kuni 10-mahuprotsendilise alkoholisisalduse korral ja see suureneb 0,06 grammi liitri kohta iga alkoholiühiku kohta, mis on ületab 10 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

—

Lenduvate hapete sisaldus: üle aasta vanad kuivad veinid: maksimaalselt 1 gramm liitri kohta kuni 10-mahuprotsendilise alkoholisisalduse korral ja see suureneb 0,06 grammi liitri kohta iga alkoholiühiku kohta, mis on ületab 10 mahuprotsenti.

| — | Maksimaalne SO2 sisaldus: kuni 140 milligrammi liitri kohta, kui suhkrusisaldus jääb alla 5 grammi liitri kohta. |
| --- | --- |

—

Maksimaalne SO2 sisaldus: kuni 140 milligrammi liitri kohta, kui suhkrusisaldus jääb alla 5 grammi liitri kohta.

2

| — | Siin täpsustamata piirnormide korral kohaldatakse kehtivaid õigusakte. |
| --- | --- |

—

Siin täpsustamata piirnormide korral kohaldatakse kehtivaid õigusakte.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 11,5 |
| Minimaalne üldhappesus | 3,5 viinhappe grammi liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 13,3 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 180 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

11,5

Minimaalne üldhappesus

3,5 viinhappe grammi liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

13,3

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

180

4.   Kvaliteetvahuveinid (valged ja roosad)

Kvaliteetvahuveinid (valged ja roosad)

LÜHIKIRJELDUS

Kui veini serveeritakse tarbimiseks, eraldub sellest pidevalt süsinikdioksiidi, mis on visuaalselt vaadeldav peente mullidena. Kvaliteetvahuvein, nagu ka selle kuvee on pärast esimest käärimist selge, ilma suspensiooniosakesteta ning värvuselt kollase või roosa eri varjunditega. Selle aroom peab olema heas mõttes värske ja puuviljane ning nüansirohke, mis tuleneb kauasest settel hoidmisest teise käärimise käigus. See on kõige märgatavam veinide Reserva ja Gran Añada puhul. Veinil ei tohi olla defekte, eriti neid, mis tulenevad oksüdatsioonist või teatavate ainete redutseerimisest.

| — | Siin täpsustamata piirnormide korral kohaldatakse kehtivaid õigusakte. |
| --- | --- |

—

Siin täpsustamata piirnormide korral kohaldatakse kehtivaid õigusakte.

| — | Maksimaalne tegelik alkoholisisaldus: 13 mahuprotsenti |
| --- | --- |

—

Maksimaalne tegelik alkoholisisaldus: 13 mahuprotsenti

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 11 |
| Minimaalne üldhappesus | 5,5 viinhappe grammi liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 10,83 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 140 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

11

Minimaalne üldhappesus

5,5 viinhappe grammi liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

10,83

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

140

5.   Veinivalmistustavad

Veinivalmistustavad

5.1.   Veinivalmistuse eritavad

Veinivalmistuse eritavad

Viljelustavad

Istanduste saaki hakatakse tavaliselt toomiseks kasutama neljandas kasvutsüklis (või eelneva loa alusel varem).

Kui teatavad erijuhud välja arvata, on keelatud segaistandused, mis ei võimalda koristamisel sorte täielikult eraldada.

Istutustihedus: 2 850–10 000 viinapuud hektari kohta

Viinapuude võrakujunduse ja toestamise süsteemid: lehtrikujuline võra ja selle variandid, topeltkordon, meetod „Vara y pulgar“ (pikk viljaoks ja kannus), kordon, kaheõlaline Guyot’ meetod (ainult sordid „Chardonnay“, „Sauvignon Blanc“, „Verdejo“, „Maturana Blanca“, „Tempranillo Blanco“ ja „Turruntés“).

Maksimaalne kandekoormus: 12 punga viinapuu kohta; 16 loetletud valgete sortide puhul ja 14 „Garnacha“ puhul. Võimalikud erandid.

Kastmine: lubatud. Alates 15. augustist kuni saagikoristuseni tuleb kasta üksnes lokaalsete süsteemidega ja sellest tuleb 24 tundi enne kirjalikult teada anda; sprinklersüsteemiga kastmine on lubatud loa olemasolu korral; muud meetodid on keelatud.

Kvaliteetvahuveinide nimetusega Reserva ja Gran Añada tootmisel tuleb viinamarjad koristada käsitsi ja mehaaniline korje on keelatud. Kvaliteetvahuveini Reserva puhul on erandkorras lubatud mehaaniline öine korje vastavalt iga saagikoristuse turustusaasta eeskirjades sätestatud tingimustele.

Veinivalmistuse eritava

Sortide osakaal olenevalt veinitüübist:

PUNANE VEIN: vähemalt 95 % punaseid sorte, kui viinamarjad on rootsudest eraldatud, ja kui viinamarjad on terved, siis vähemalt 85 % punaseid sorte.

VALGE VEIN: 100 % valgeid viinamarju.

ROOSA VEIN: vähemalt 25 % punaseid viinamarju.

KVALITEETVAHUVEINID (VALGED JA ROOSAD): valgetest ja/või punastest viinamarjadest. Roosad vahuveinid peavad sisaldama vähemalt 25 % punaseid viinamarju.

Eri värvi viinamarjade valikuline segamine peab toimuma pärast saagi tarnimist.

Viinamarjade omadused: terved ja järgmise minimaalse alkoholisisaldusega: 11 mahuprotsenti punaste veinide puhul ja 10,5 mahuprotsenti valgete veinide puhul ning 9,5 mahuprotsenti kvaliteetvahuveinide puhul.

Maksimaalne töötlemise saagikus:

| — | 100 kg korjatud viinamarjadest saadakse 70 liitrit veini. See võib erandjuhtudel teatavates piirides varieeruda. |
| --- | --- |

—

100 kg korjatud viinamarjadest saadakse 70 liitrit veini. See võib erandjuhtudel teatavates piirides varieeruda.

| — | 100 kg korjatud viinamarjadest saadakse 62 liitrit kvaliteetvahuveini. See võib erandjuhtudel teatavates piirides varieeruda. |
| --- | --- |

—

100 kg korjatud viinamarjadest saadakse 62 liitrit kvaliteetvahuveini. See võib erandjuhtudel teatavates piirides varieeruda.

| — | 100 kg korjatud viinamarjadest saadakse 65 liitrit toodet, mis kannab märget „viñedo singular“ („ühest viinamarjaistandusest“). Erinevused ei ole lubatud. |
| --- | --- |

—

100 kg korjatud viinamarjadest saadakse 65 liitrit toodet, mis kannab märget „viñedo singular“ („ühest viinamarjaistandusest“). Erinevused ei ole lubatud.

Veinivalmistamisele kohaldatav piirang

Keelud

| — | Kaitstud nimetusega veinides on keelatud kasutada virde või veini seda osa, mis on saadud ebapiisavalt pressides. |
| --- | --- |

—

Kaitstud nimetusega veinides on keelatud kasutada virde või veini seda osa, mis on saadud ebapiisavalt pressides.

| — | Keelatud on pidevpressid ja tsentrifuugi funktsiooni kasutavad purustamismasinad, samuti viinamarjade eelkuumutamine ning virde või veini kuumutamine koos pressimisjääkidega, et värvust lisavate ainete eraldumist kiirendada. |
| --- | --- |

—

Keelatud on pidevpressid ja tsentrifuugi funktsiooni kasutavad purustamismasinad, samuti viinamarjade eelkuumutamine ning virde või veini kuumutamine koos pressimisjääkidega, et värvust lisavate ainete eraldumist kiirendada.

| — | Tammepuutükkide kasutamine tootmise, laagerdamise või ladustamise käigus. |
| --- | --- |

—

Tammepuutükkide kasutamine tootmise, laagerdamise või ladustamise käigus.

| — | Keelatud on eri tüüpi veinide segamine, et saada veini, mis erineb segatud veinist. |
| --- | --- |

—

Keelatud on eri tüüpi veinide segamine, et saada veini, mis erineb segatud veinist.

Veinivalmistamise eritingimused

| — | Vaadis kääritamisel: ainult valgete ja roosade veinide puhul, mida tuleb vaadis hoida vähemalt kuu aega. |
| --- | --- |

—

Vaadis kääritamisel: ainult valgete ja roosade veinide puhul, mida tuleb vaadis hoida vähemalt kuu aega.

| — | Süsihappelise matseratsiooni puhul: valgete viinamarjade maksimaalne lubatud osakaal punaste veinide tootmisel on rootsudeta viinamarjade puhul 5 % ja tervete kobarate puhul 15 %. |
| --- | --- |

—

Süsihappelise matseratsiooni puhul: valgete viinamarjade maksimaalne lubatud osakaal punaste veinide tootmisel on rootsudeta viinamarjade puhul 5 % ja tervete kobarate puhul 15 %.

| — | Kvaliteetvahuveinid: traditsioonilisel meetodil. Teisese kääritamise ja pursatamise vahel peab toode olema vähemalt 15 kuud järjest samas pudelis. Kogu tootmisprotsess, sealhulgas märgistamine, peab toimuma samas veinitehases. Teisesel kääritamisel ei tohi tegelik alkoholisisaldus ületada 1,5 mahuprotsenti. Kääritamisel kasutatav kiirendi ei tohi suurendada tegelikku alkoholisisaldust üle 0,5 mahuprotsendi. Pärast pursatamist on lubatud toodet filtreerimata kujul villida klaaspudelitesse, mille mahutavus on alla 0,75 liitri või vähemalt 3 liitrit. Hapestamine ja värvi vähendamine on keelatud. |
| --- | --- |

—

Kvaliteetvahuveinid: traditsioonilisel meetodil. Teisese kääritamise ja pursatamise vahel peab toode olema vähemalt 15 kuud järjest samas pudelis. Kogu tootmisprotsess, sealhulgas märgistamine, peab toimuma samas veinitehases. Teisesel kääritamisel ei tohi tegelik alkoholisisaldus ületada 1,5 mahuprotsenti. Kääritamisel kasutatav kiirendi ei tohi suurendada tegelikku alkoholisisaldust üle 0,5 mahuprotsendi. Pärast pursatamist on lubatud toodet filtreerimata kujul villida klaaspudelitesse, mille mahutavus on alla 0,75 liitri või vähemalt 3 liitrit. Hapestamine ja värvi vähendamine on keelatud.

5.2.   Suurim saagikus

Suurim saagikus

| 1. | Punased sordid

  6 500 kg viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

1.

Punased sordid

6 500 kg viinamarju hektari kohta

| 2. | Punased sordid
  45,5 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

2.

Punased sordid

45,5 hektoliitrit hektari kohta

| 3. | Valged sordid

  9 000 kg viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

3.

Valged sordid

9 000 kg viinamarju hektari kohta

| 4. | Valged sordid
  63 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

4.

Valged sordid

63 hektoliitrit hektari kohta

| 5. | Punased viinamarjad, millest tehakse veini, millel on märge „viñedo singular“ („ühest viinamarjaistandusest“)

  5 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

5.

Punased viinamarjad, millest tehakse veini, millel on märge „viñedo singular“ („ühest viinamarjaistandusest“)

5 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

| 6. | Punased viinamarjad, millest tehakse veini, millel on märge „viñedo singular“ („ühest viinamarjaistandusest“)
  32,5 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

6.

Punased viinamarjad, millest tehakse veini, millel on märge „viñedo singular“ („ühest viinamarjaistandusest“)

32,5 hektoliitrit hektari kohta

| 7. | Valged viinamarjad, millest tehakse veini, millel on märge „viñedo singular“ („ühest viinamarjaistandusest“)

  6 922 kg viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

7.

Valged viinamarjad, millest tehakse veini, millel on märge „viñedo singular“ („ühest viinamarjaistandusest“)

6 922 kg viinamarju hektari kohta

| 8. | Valged viinamarjad, millest tehakse veini, millel on märge „viñedo singular“ („ühest viinamarjaistandusest“)
  44,99 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

8.

Valged viinamarjad, millest tehakse veini, millel on märge „viñedo singular“ („ühest viinamarjaistandusest“)

44,99 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Määratletud geograafiline piirkond

RIOJA ALTA

| | La Rioja autonoomne piirkond |
| --- | --- |

La Rioja autonoomne piirkond

| | Ábalos |
| --- | --- |

Ábalos

| | Alesanco |
| --- | --- |

Alesanco

| | Alesón |
| --- | --- |

Alesón

| | Anguciana |
| --- | --- |

Anguciana

| | Arenzana de Abajo |
| --- | --- |

Arenzana de Abajo

| | Arenzana de Arriba |
| --- | --- |

Arenzana de Arriba

| | Azofra |
| --- | --- |

Azofra

| | Badarán |
| --- | --- |

Badarán

| | Bañares |
| --- | --- |

Bañares

| | Baños de Río Tobía |
| --- | --- |

Baños de Río Tobía

| | Baños de Rioja |
| --- | --- |

Baños de Rioja

| | Berceo |
| --- | --- |

Berceo

| | Bezares |
| --- | --- |

Bezares

| | Bobadilla |
| --- | --- |

Bobadilla

| | Briñas |
| --- | --- |

Briñas

| | Briones |
| --- | --- |

Briones

| | Camprovín |
| --- | --- |

Camprovín

| | Canillas |
| --- | --- |

Canillas

| | Cañas |
| --- | --- |

Cañas

| | Cárdenas |
| --- | --- |

Cárdenas

| | Casalarreina |
| --- | --- |

Casalarreina

| | Castañares de Rioja |
| --- | --- |

Castañares de Rioja

| | Cellórigo |
| --- | --- |

Cellórigo

| | Cenicero |
| --- | --- |

Cenicero

| | Cidamón |
| --- | --- |

Cidamón

| | Cihuri |
| --- | --- |

Cihuri

| | Cirueña |
| --- | --- |

Cirueña

| | Cordovín |
| --- | --- |

Cordovín

| | Cuzcurrita de Río Tirón |
| --- | --- |

Cuzcurrita de Río Tirón

| | Daroca de Rioja |
| --- | --- |

Daroca de Rioja

| | Entrena |
| --- | --- |

Entrena

| | Estollo |
| --- | --- |

Estollo

| | Foncea |
| --- | --- |

Foncea

| | Fonzaleche |
| --- | --- |

Fonzaleche

| | Fuenmayor |
| --- | --- |

Fuenmayor

| | Galbárruli |
| --- | --- |

Galbárruli

| | Gimileo |
| --- | --- |

Gimileo

| | Haro |
| --- | --- |

Haro

| | Hervías |
| --- | --- |

Hervías

| | Herramélluri |
| --- | --- |

Herramélluri

| | Hormilla |
| --- | --- |

Hormilla

| | Hormilleja |
| --- | --- |

Hormilleja

| | Hornos de Moncalvillo |
| --- | --- |

Hornos de Moncalvillo

| | Huércanos |
| --- | --- |

Huércanos

| | Lardero |
| --- | --- |

Lardero

| | Leiva |
| --- | --- |

Leiva

| | Logroño |
| --- | --- |

Logroño

| | Manjarrés |
| --- | --- |

Manjarrés

| | Matute |
| --- | --- |

Matute

| | Medrano |
| --- | --- |

Medrano

| | Nájera |
| --- | --- |

Nájera

| | Navarrete |
| --- | --- |

Navarrete

| | Ochánduri |
| --- | --- |

Ochánduri

| | Ollauri |
| --- | --- |

Ollauri

| | Rodezno |
| --- | --- |

Rodezno

| | Sajazarra |
| --- | --- |

Sajazarra

| | San Asensio |
| --- | --- |

San Asensio

| | San Millán de Yécora |
| --- | --- |

San Millán de Yécora

| | San Torcuato |
| --- | --- |

San Torcuato

| | San Vicente de la Sonsierra |
| --- | --- |

San Vicente de la Sonsierra

| | Santa Coloma |
| --- | --- |

Santa Coloma

| | Sojuela |
| --- | --- |

Sojuela

| | Sorzano |
| --- | --- |

Sorzano

| | Sotés |
| --- | --- |

Sotés

| | Tirgo |
| --- | --- |

Tirgo

| | Tormantos |
| --- | --- |

Tormantos

| | Torrecilla sobre Alesanco |
| --- | --- |

Torrecilla sobre Alesanco

| | Torremontalbo |
| --- | --- |

Torremontalbo

| | Treviana |
| --- | --- |

Treviana

| | Tricio |
| --- | --- |

Tricio

| | Uruñuela |
| --- | --- |

Uruñuela

| | Ventosa |
| --- | --- |

Ventosa

| | Villalba de Rioja |
| --- | --- |

Villalba de Rioja

| | Villar de Torre |
| --- | --- |

Villar de Torre

| | Villarejo |
| --- | --- |

Villarejo

| | Zarratón |
| --- | --- |

Zarratón

| | Burgose provints (Miranda de Ebro): El Ternero (enklaav) |
| --- | --- |

Burgose provints (Miranda de Ebro): El Ternero (enklaav)

RIOJA ORIENTAL

| | La Rioja autonoomne piirkond |
| --- | --- |

La Rioja autonoomne piirkond

| | Agoncillo |
| --- | --- |

Agoncillo

| | Aguilar del Río Alhama |
| --- | --- |

Aguilar del Río Alhama

| | Albelda |
| --- | --- |

Albelda

| | Alberite |
| --- | --- |

Alberite

| | Alcanadre |
| --- | --- |

Alcanadre

| | Aldeanueva de Ebro |
| --- | --- |

Aldeanueva de Ebro

| | Alfaro |
| --- | --- |

Alfaro

| | Arnedillo |
| --- | --- |

Arnedillo

| | Arnedo |
| --- | --- |

Arnedo

| | Arrúbal |
| --- | --- |

Arrúbal

| | Ausejo |
| --- | --- |

Ausejo

| | Autol |
| --- | --- |

Autol

| | Bergasa |
| --- | --- |

Bergasa

| | Bergasilla |
| --- | --- |

Bergasilla

| | Calahorra |
| --- | --- |

Calahorra

| | Cervera del Río Alhama |
| --- | --- |

Cervera del Río Alhama

| | Clavijo |
| --- | --- |

Clavijo

| | Corera |
| --- | --- |

Corera

| | Cornago |
| --- | --- |

Cornago

| | El Redal |
| --- | --- |

El Redal

| | El Villar de Arnedo |
| --- | --- |

El Villar de Arnedo

| | Galilea |
| --- | --- |

Galilea

| | Grávalos |
| --- | --- |

Grávalos

| | Herce |
| --- | --- |

Herce

| | Igea |
| --- | --- |

Igea

| | Lagunilla de Jubera |
| --- | --- |

Lagunilla de Jubera

| | Leza del Río Leza |
| --- | --- |

Leza del Río Leza

| | Molinos de Ocón |
| --- | --- |

Molinos de Ocón

| | Murillo de Río Leza |
| --- | --- |

Murillo de Río Leza

| | Muro de Aguas |
| --- | --- |

Muro de Aguas

| | Nalda |
| --- | --- |

Nalda

| | Ocón (La Villa) |
| --- | --- |

Ocón (La Villa)

| | Pradejón |
| --- | --- |

Pradejón

| | Préjano |
| --- | --- |

Préjano

| | Quel |
| --- | --- |

Quel

| | Ribafrecha |
| --- | --- |

Ribafrecha

| | Rincón de Soto |
| --- | --- |

Rincón de Soto

| | Santa Engracia de Jubera (põhjaosa) |
| --- | --- |

Santa Engracia de Jubera (põhjaosa)

| | Santa Eulalia Bajera |
| --- | --- |

Santa Eulalia Bajera

| | Tudelilla |
| --- | --- |

Tudelilla

| | Villamediana de Iregua |
| --- | --- |

Villamediana de Iregua

| | Villarroya |
| --- | --- |

Villarroya

| | Navarra autonoomne piirkond |
| --- | --- |

Navarra autonoomne piirkond

| | Andosilla |
| --- | --- |

Andosilla

| | Aras |
| --- | --- |

Aras

| | Azagra |
| --- | --- |

Azagra

| | Bargota |
| --- | --- |

Bargota

| | Mendavia |
| --- | --- |

Mendavia

| | San Adrián |
| --- | --- |

San Adrián

| | Sartaguda |
| --- | --- |

Sartaguda

| | Viana |
| --- | --- |

Viana

RIOJA ALAVESA

| | Álava provints |
| --- | --- |

Álava provints

| | Baños de Ebro |
| --- | --- |

Baños de Ebro

| | Barriobusto |
| --- | --- |

Barriobusto

| | Cripán |
| --- | --- |

Cripán

| | Elciego |
| --- | --- |

Elciego

| | Elvillar de Álava |
| --- | --- |

Elvillar de Álava

| | Labastida |
| --- | --- |

Labastida

| | Labraza |
| --- | --- |

Labraza

| | Laguardia |
| --- | --- |

Laguardia

| | Lanciego |
| --- | --- |

Lanciego

| | Lapuebla de La barca |
| --- | --- |

Lapuebla de La barca

| | Leza |
| --- | --- |

Leza

| | Moreda de Álava |
| --- | --- |

Moreda de Álava

| | Navaridas |
| --- | --- |

Navaridas

| | Oyón |
| --- | --- |

Oyón

| | Salinillas de Buradón |
| --- | --- |

Salinillas de Buradón

| | Samaniego |
| --- | --- |

Samaniego

| | Villabuena de Álava |
| --- | --- |

Villabuena de Álava

| | Yécora |
| --- | --- |

Yécora

Istandused, mis asuvad Lodosa haldusüksuses Ebro jõe paremal kaldal ning mis on kantud reguleeriva asutuse istandusregistrisse alates 29. aprillist 1991, on jätkuvalt registris seni, kuni nad on olemas.

Mis tahes tootmispiirkonda kuuluvate haldusüksuste piiride muutmine ei tähenda, et registreeritud viinamarjaistandused istandusregistrist kustutatakse.

Tootmispiirkond hõlmab väiksemaid geograafilisi üksusi, mis määratletakse kui „viñedo singular“ („üks viinamarjaistandus“). Need on väiksemad kui haldusüksus ja võivad koosneda ühest katastriüksusest või mitmest maatükist. Neis kasvavad viinapuud peavad olema vähemalt 35 aastat vanad.

Kõnealused tunnustatud viinamarjaistandused („viñedos singulares“) on loetletud 28. juuni korralduse APA/816/2019 lisas (Hispaania ametlik väljaanne 181, 30.7.2019) (https://www.boe.es/boe/dias/2019/07/30/pdfs/BOE-A-2019-11186.pdf); 3. augusti korralduse APA/780/2020 lisas (Hispaania ametlik väljaanne 214, 8.8.2020) (https://www.boe.es/boe/dias/2020/08/08/pdfs/BOE-A-2020-9446.pdf); 5. mai korralduse APA/468/2021 lisas (Hispaania ametlik väljaanne 115, 14.5.2021) (https://www.boe.es/boe/dias/2021/05/14/pdfs/BOE-A-2021-8011.pdf) ning 5. mai korralduse APA/468/2021 vigade paranduses (Hispaania ametlik väljaanne 137, 9.6.2021) (https://www.boe.es/boe/dias/2021/06/09/pdfs/BOE-A-2021-9611.pdf) ja 10. augusti 2022. aasta määruse APA/794/2022 lisas (BOE 195, 15.8.2022) (https://www.boe.es/boe/dias/2022/08/15/pdfs/BOE-A-2022-13770.pdf).

7.   Veiniviinamarjasordid

Veiniviinamarjasordid

| | ALARIJE – MALVASÍA RIOJANA |
| --- | --- |

ALARIJE – MALVASÍA RIOJANA

| | ALBILLO MAYOR – TURRUNTÉS |
| --- | --- |

ALBILLO MAYOR – TURRUNTÉS

| | CHARDONNAY |
| --- | --- |

CHARDONNAY

| | GARNACHA BLANCA |
| --- | --- |

GARNACHA BLANCA

| | GARNACHA TINTA |
| --- | --- |

GARNACHA TINTA

| | GRACIANO |
| --- | --- |

GRACIANO

| | MACABEO – VIURA |
| --- | --- |

MACABEO – VIURA

| | MATURANA BLANCA |
| --- | --- |

MATURANA BLANCA

| | MATURANA TINTA |
| --- | --- |

MATURANA TINTA

| | MAZUELA – MAZUELO |
| --- | --- |

MAZUELA – MAZUELO

| | SAUVIGNON BLANC |
| --- | --- |

SAUVIGNON BLANC

| | TEMPRANILLO |
| --- | --- |

TEMPRANILLO

| | TEMPRANILLO BLANCO |
| --- | --- |

TEMPRANILLO BLANCO

| | VERDEJO |
| --- | --- |

VERDEJO

8.   Seos(t)e kirjeldus

Seos(t)e kirjeldus

8.1.   Vein

Vein

Rioja Alta viinamarjadest valmistatud veine iseloomustab Atlandi ookeani kliima eriline mõju. See annab veinidele mõõduka alkoholisisalduse ja happelise iseloomu. Seepärast sobivad veinid vaadis laagerdumiseks. Kasvutsükli ajal on selles piirkonnas paar tundi vähem päevavalgust kui lõunapoolsemas piirkonna osas, mida kaitstud päritolunimetus hõlmab. Piirkonnas sajab rohkem, mis mõjutab otseselt veini happesust. Need tegurid koos Sierra de Cantabria mäestiku pakutava kaitsega tugevdavad veinides kirjeldatud omadusi, olgu need siis puhtad piirkonnaveinid või segatud muudest piirkondadest pärit veinidega. Rioja Alavesa piirkonna puhul tähendab Atlandi ookeani ja Vahemere kliima segunemine seda, et sealsed veinid on suurema alkoholisisaldusega kui eespool nimetatud veinid. Need on ka vähem happelised ja mitmekesisemad ning seega sobivad nii kohe tarbimiseks kui ka laagerdamiseks. Sierra de Cantabria mäestiku pakutav kaitse põhja suunas on veelgi tugevam. Päevavalgust on umbes sama palju kui Rioja Alta piirkonnas, samas on sademete hulk väiksem. Tänu mitmekülgsusele sobivad need viinamarjasordid ideaalselt segatud veinide tootmiseks. Kõige lõunapoolsemast piirkonnast (Rioja Oriental) pärit veinide iseloomu määrab seega asjaolu, et nende tootmispiirkonnas on vähe sademeid ja vahemereline kliima, mis üldjuhul on päikeselisem. Veinid on suurema alkoholisisaldusega ja tugevama aroomiga ning sobivad ideaalselt segamiseks ja laagerdamiseks. Samal ajal annavad kliimatingimused tulemuseks veinid, mis võivad sobida ka kohe tarbimiseks.

Pinnase analüüs hõlmab kolme põhitüüpi. Esiteks leidub kaitstud päritolunimetusega hõlmatud piirkonna põhjapoolseimas osas savi-lubjakivimuldasid. Need moodustavad peamise veinikasvatusala, mis paikneb Rioja Alavesa ja Rioja Alta vahel. Rioja Alta ja Rioja Orientali piirkonnas on ka lammimullad ja rauarikkad savimullad, millest saab vähem täidlaseid veine kui varem nimetatud.

Majanduslikus mõttes moodustab vein 20 % piirkonna SKPst. Vanad veinivalmistustavad ja veini tähtsus selles piirkonnas tähendab, et piirkond sõltub veinitootmise jätkusuutlikkusest. Eelkõige on siinne eripära veinide laagerdumine, kuna piirkonnas on maailma suurim tammevaatide kontsentratsioon.

8.2.   Kvaliteetvahuvein

Kvaliteetvahuvein

Kuigi kõnealust kaitstud päritolunimetust tuntakse enamjaolt vaiksete veinide puhul, on mõned veinitootjad siiski tootnud kvaliteetvahuveine, mida valmistatakse traditsioonilisel meetodil 19. sajandi keskpaigast alates, ning sellest ajast on pärit oskused ja kogemused.

Kvaliteetvahuveinide tootmisel järgitakse kaht põhilist elementi, nimelt värskust ja happesust. Kaitstud päritolunimetusega kvaliteetvahuveinide piirkond asub Winkleri skaala järgi pisut jahedamal alal. See soodustab lühikest kasvutsüklit, mis annab õige fenoolse küpsuse ilma suurt alkoholisisaldust saavutamata: need on tingimused, mis loovad kõnealuste veinide tootmiseks ideaalse lähtepunkti.

9.   Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Õigusraamistik:

| | siseriiklikud õigusaktid |
| --- | --- |

siseriiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

| | pakendamine määratletud geograafilises piirkonnas |
| --- | --- |

pakendamine määratletud geograafilises piirkonnas

Tingimuse kirjeldus:

Kvalifitseeritud päritolunimetusega veine „Rioja“ tohivad villida üksnes reguleeriva asutuse poolt registreeritud veinitootjad, muul juhul ei ole lubatud seda nimetust veinidel kasutada.

Nõue kehtestati, kuna selgus, et lõpptootena tarbijale pakutava veini kvaliteet on suuremas ohus siis, kui veini on transporditud ja kui see on villitud väljaspool tootmispiirkonda, kui olukorras, kui need toimingud on tehtud piirkonnas. Selle nõude eesmärk on kaitsta veini „Rioja“ head mainet sellele veinile omaste tunnuste ja kvaliteedi rangema kontrolli kaudu. Selle nõude abil kaitstakse kaitstud päritolunimetust ning sellest on kasu kõigile nõudega seotud tootjatele. Seda otsust kinnitas Euroopa Liidu Kohtu otsus, mis tehti 16. mail 2000.

Õigusraamistik:

| | siseriiklikud õigusaktid |
| --- | --- |

siseriiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

| | täiendavad märgistusnõuded |
| --- | --- |

täiendavad märgistusnõuded

Tingimuse kirjeldus:

Nimetus „RIOJA“ peab olema selgelt esile toodud ja vahetult nimetuse „RIOJA“ all peaksid olema järgmised elemendid: „Denominación de Origen Calificada“ (kvalifitseeritud päritolunimetus), reguleeriva asutuse tempel, kaubamärk ja registreeritud veinitootja nimi või ärinimi või kaubanimi.

Enne laagerdumise lõppu ei tohi veini turustamisel, reklaamil ega etiketil kasutada väljendeid „vaat“ või „puit“.

Piirkonna või haldusüksuse nime võib kasutada juhul, kui viinamarjad on sealt pärit ning kui vein on seal toodetud, laagerdatud (kui see on asjakohane) ja villitud. Samas võib kuni 15 % veini valmistamiseks kasutatavatest viinamarjadest olla pärit registreeritud viinamarjaistandustest, mis paiknevad haldusüksustes, mis külgnevad piirkonna või haldusüksustega, kus asub ettevõtja, ning tuleb tõendada, et eespool nimetatud 15 % viinamarjadest on ainuõiguslikult saadaval vähemalt 10 järjestikuse aasta jooksul.

Kvaliteetvahuveinide puhul peab väljend „Método Tradicional“ („traditsiooniline meetod“) olema kujutatud vahetult suhkrusisaldusele viitava väljendi all ja tähemärgisuurus ei tohi ületada nimetuses „Rioja“ kasutatavat tähemärgisuurust.

Kohustuslikku teavet kujutaval etiketil peab väljendi „Método Tradicional“ („traditsiooniline meetod“) tähemärgisuurus olema vähemalt 0,3 cm.

Väljend „viñedo singular“ („ühest viinamarjaistandusest“) peab olema kujutatud vahetult kaubamärgina registreeritud nimetuse all ning selle tähemärgisuurus, tähtede paksus ja värv ei tohi ületada nimetuse „Rioja“ oma.

Ilma et see piiraks eespool sätestatut, on kohustuslik kinni pidada 12. mai seaduse 6/2015 (kaitstud päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste kohta ühenduse tasandil) artikli 17 punkti h alapunkti 4 kohaselt sätestatud märgistamise miinimumnõuetest.

Link tootespetsifikaadile

Link tootespetsifikaadile

https://www.mapa.gob.es/es/alimentacion/temas/calidad-diferenciada/dop-igp/htm/dop_rioja.aspx

---

(1)  
  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

1

---